prot · FX0982 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes tiU en början av herr förste vicetalmannen. Organ för främjande av import från § 1Organ för främjande av import från Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 7 i anledning av proposition 1974:57 med förslag tUl inrättandeav ett organ för främjande av import från , jämte motioner. Låt mig först säga att jag helt delarpropositionens uppfattning om det angelägna i att det svenskautveckUngssamarbetet vidgas även tUl det område som det föreslagnabiståndsorganet skall företräda. Det är också angeläget dels att dennaverksamhet kommer de länder till godo som verkligen behöver den, dels att denfrån början får en så god start som möjligt. För att säkra detta har vi imotionen 1667 föreslagit att ländervalet begränsastill de länder med vUka redan har ett fungerande utvecklingssamarbete.Vi har gjort detta mindre med tanke på det bibliska ordet: "Den som har,åt honom skall varda givet." Det har skett med hänsyn till att det påflera ställen i propositionen uttryckligen sägs att verksamheten är ny och attden framåt skall ha karaktär av försöksverksamhet. Det påpekasockså att det gäller en blygsam början. Både i fråga om pengar och beträffande personal ärresurserna för det nya biståndskontoret begränsade. Det finns därför skäl attdiskutera verksamhetens omfattning . Man kan göra enjämförelse t. ex. med förhåUandena i , där för motsvarande organ deadministrativa kostnaderna betrids av medel från utrikesdepartementetsallmänna budget. Därtill har detta organ ett särskUt anslag på 2,5 miljonerholländska floriner för att finansiera olika projekt. Den holländska florinennoteras för dagen i . Det svenska biståndskontoret får entotalbudget på . Inom denna ram förfogar man förprojekt över den blygsamma summan av . TiU saken hör också att det svenska kontoret och dessverksamhet helt skall bekostas av biständsmedel. Organet skall enligtpropositionen vara "ett serviceorgan för att tillmötesgå u-ländernasbehov. Även om ett nära och förtroendefuUt samarbete med importhandeln och dessorganisationer är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt arbete harorganet inte till uppgift att betjäna svenska kommersiella intressen". Medhänsyn tiU sistnämnda förhållande har vi ansett det riktigt att begränsaverksamhetens omfattning . Verksamheten är ny. Det gälleratt pröva sig fram och finna de rätta formerna innan man kör Organ för främjande av import från för fullt.Det är från den synpunkten som vi väckt förslaget att verksamheten underförsöksperioden endast inriktas på programländerna. Efter försöksperioden föreslås en allmän utvärdering avverksamheten. Givetvis måste gjorda erfarenheter utvärderas och nyttiggöras,men vi anser inte att man skaU låta gå. De erfarenheter som görs börläggas fram i årliga redovisningar, som givetvis bör kunna få betydelse förverksamhetens inriktning och omfattning. Att verksamheten efter försökstidenbör bU betydligt mer omfattande är naturtigt, men då måste också de resursersom ställs till förfogande ökas väsentligt både i fråga om personal och när detgäller pengar. Vårt förslag om parlamentarisk representation i denrådgivande nämnd som föreslås hänger samman med verksamhetens icke-kommersiellakaraktär. Insyn i verksamheten skapas bäst på detta sätt. Dessutom bidrar enparlamentarisk representation tiU en vidare förankring av det svenskautvecklingssamarbetet, vilket långt ifrån är oväsentligt när det gäller dettanya verksamhetsområde, där ju allmänheten direkt berörs genom de exportvarorsom efter hand kommer in på den svenska marknaden: Jag kommer inte att yrka bifall till motionenutan har endast närmare velat klargöra de skäl som ligger bakom densamma. Jag vUl bara säga med anledning av vad som nuanförts att utskottet har övervägt öm någon begränsning av det slag somförordas i motionen verkligen skulle vara lämplig och funnit att så knappastkan vara fallet. En sådan begränsning skulle av andra länder kunna betraktassom en rent diskrimmatorisk verksamhet, och framför allt är det här nya organetatt betrakta såsom nära samarbetande med - ja, nästan ett regionalt kontor till det internationella handelscentret i och där finns ingen sådanbegränsning. Jag tror att det skulle uppstå betydande svårigheter, och det harutskottet också sagt, om den begränsning som här är ifrågasatt tillprogramländer vidtogs. Vi får väl avvakta erfarenheterna och återkomma till frågan sedan, men i nuvarande läge harutskottet sålunda inte kunnat biträda motionärernas önskemål. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan. Låt mig som ett kort genmäle till att med den utrustning i fråga om ekonomiska medel och personal som detnya biståndskontoret får kommer det ändå att nödgas göra begränsningar i sinverksamhet. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Nr8 i anledning av propositionen 1974:114 angående godkännande av överenskommelseom ändring i samarbetsöverenskommelsen mellan Danmärk,, , och Nr22 i anledning av propositionen 1974:118 med förslag tiU lag om extrastudiemedel för Nr 18 i anledning avmotioner om föräldrautbildning Nr 19 i anledning avmotion om apoteksservice under jourtid Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §3 Anslag till folkhögskolor Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 21med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag för /75tUl folkhögskolor jämte motioner. 1 propositionen 1974:1 bUaga 10() hade Kungl. Maj:t under punkterna G 8-G 10 (s.409-424) föreslagit att för /75 anvisade 1. tiU Bidrag tUl driften av folkhögskolor ettförslagsanslag av , 2. tUl Bidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolorett reservationsanslag av , 3. till Bidrag till engångsanskaffning avutmstning m. m. till folkhögskolor ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1974:114 av (), 1974:296av i m. fl. (fp, c, m) vari hemstäUts att vidbehandlingen av förslagsanslaget Bidrag till driften av folkhögskolor beslutadeanslå ett med förhöjt belopp som gav folkhögskolorna rätt att tai anspråk lärartimmar inom den tiUdelning som gällde för skolorna församordningstjänster inom vuxenutbildningen, 1974:756av m. fl. (vpk) vari hemställts att vid behandlingen avförslagsanslaget Bidrag tiU driften av folkhögskolor beslutade om sådansamplanering eller konsulentverksamhet inom vuxenutbildningen som föreslagitsav och härför anvisade , 1974:1046 av herrarKarlsson i (c) och (), 1974:1047 av m. fl. (c) vari hemställts att förmöjliggörande av den i motionen angivna formen av samplaneringsfunktioner inomvuxenutbUdningen tUl Bidrag tUl driften av folkhögskolor för /75anvisade ett i förhåUande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjtförslagsanslag, 1974:1381 av m. fl. (fp, s, c, m) vari hemstäUts att beslutade ge Kungl.Maj:t till känna vad i motionen anförts beträffande dimensionering ochlärartäthet, 1974:1382 av m. fl. (c, fp) samt 1974:1387 av fruMarklund m. fl. (vpk) vari hemställts 1. attriksdagen med avslag på förslag i statsverkspropositionen om en dimensionering av verksamheten vid Samernas folkhögskola tUl 3 110 eleweckor beslutade att låta frågan om kursvolym stå öppen tUls vidare, 2. attrelationstalet 4,0 för lärartäthet faststäUdes för såväl slöjd- som språkundervisning. 1. att skuUe avslå motionen 1974:1046, 2. att med anledning av motionerna 1974:296,1974:756 och 1974:1047 beslutade om försöksverksamhet med samordningstjänsteri enlighet med vad utskottet förordat, 3. att skuUe avslå motionen 1974:1382, 4. att skuUe avslå motionen 1974:114, 5. att beträffande relationstal förbestämning av statsbidrag tiU Samernas folkhögskola i skulle bifaUapropositionen 1974:1 och avslå motionerna 1974:1381 och 1974:1387 i denna del, 6. att med anledning av propositionen 1974:1samt med bifaU tUl motionerna 1974:296, 1974:756 och 1974:1047 i vad de avsågmedelsanvisningen tUl Bidrag tiU driften av folkhögskolor för budgetåret1974/75 anvisade ett förslagsanslag av , 7. att beträffande gmnder för beräkning avextra statsstöd tiU Samernas folkhögskola i skulle bifaUapropositionen 1974:1 samt avslå motionerna 1974:1381 och 1974:1387 i denna del, 8. att med bifaU tUl propositionen 1974:1samt med avslag på motionerna 1974:1381 och 1974:1387 i vad de avsågmedelsanvisningen tiU Bidrag tUl engångsanskaffning av utrustning m. m. tillfolkhögskolor för /75 anvisade ett reservationsanslag av , 9. att tiU Bidrag tUl byggnadsarbeten vidfolkhögskolor för /75 anvisade ett reservationsanslag av . 1.beträffande relationstal för bestämning av statsbidrag tUl Samernasfolkhögskola i av (vpk) och i (fp) somansett att utskottet under 5 bort hemstäUa, att med bifall tiU propositionen 1974:1och motionerna 1974:1381 och 1974:1387 i denna del beslutade att statsbidragskulle utgå i enlighet med vad reservantema förordat. 2.beträffande extra statsstöd tUl Samernas folkhögskola i av fmLantz (vpk) och i (fp) som ansett dels attutskottet under 7 bort hemstäUa, att med anledning av propositionen 1974:1 samtmed bifall tUl motionerna 1974:1381 och 1974:1387 i denna del beslutade ienlighet med vad reservanterna förordat, dels att utskottet under 8 vid bifaU till yrkandetbeträffande hemstäUan under 7 bort hemstäUa, att med anledning av propositionen 1974:1 samtmotionerna 1974:1381 och 1974:1387 i vad de avsåg medelsanvisningen tUl Bidragtill engångsanskaffning av utmstning m. m. till folkhögskolor för budgetåret1974/75 anvisade ett reservationsanslag av . i (fp): Folkhögskolan skaU ge bildning och utbildning två begrepp som hör nära samman. Den måste kunna ge grundkunskaper åt dem somaldrig har fått chansen att gå mer än sex eller i skolan, och den måstekunna ta emot dem som vill studera ända upp på universitetsnivå, för atttentera eller för att få en allmänorientering. Detta fordrar att man hållerkvar den frUiet som finns i fråga om att utforma kurs- och läroplaner menockså att man känner ansvar för att motsvara krav som kan ställas av exempelvismottagande skolor, där de studerande viU fortsätta. Det kräver en skola medmöjlighet till olika kurslängd, med möjUghet att gå ifrån den gängseindelningen av studerande i klasser och med en stark vilja att tiUgodose denenskilda individens behov och möjUgheter till vidareutveckling. Enligt min uppfattning bör folkhögskolan finnas med somett värdefullt alternativ för studerande ungdomar och vuxna. För många av dessaär folkhögskolan oftast i internatform den bästa och kanske endamöjligheten att få studera. Det kan gäUa dem som har familj och inte fårstudiero hemma, det kan gälla ungdomar som behöver komma hemifrån men ändå är ibehov av socialt stöd, och det kan gälla dem som av olika skäl upplever andrastudievägar som stängda. Fömtom kunskaper ger folkhögskolan social träning. Destuderande har stora möjligheter att träffas utanför lektionstid, attkomplettera samtal som förs i studiegruppen med andra gmppsamtal om exempelvislivsåskådningsfrågor. Man har goda möjligheter att lära sig lyssna tiU andrasåsikter och övertygelser, att öva sig i att argumentera för sina egna idéer.Man kan delta i ämnen som kanske inte har Uka lätt att göra sig gällande i andraskolformer, såsom konsthantverk, dramatik, kulturorientering,framtidsforskning, lyrik. Ungefär hälften av alla folkhögskolor ägs av olikafolkrörelser. Både dessa skolor och andra kan stå tUl tjänst för olikaorganisationers kurser, längre eller kortare. I själva verket fungerar deflesta folkhögskolor som kursgårdar under delar av året och har rätt långerfarenhet på det området. De kortare ämneskurserna har kraftigt expanderat de senareåren. Hela ökningen av antalet studerande vid folkhögskolor kommer från skildaämneskurser av olika längd. Nära 34 000 elever deltog i denna kortkursverksamhetförra året. I de långa vinterkurserna var antalet Även om man innevarande år har förmärkt att det sviktar i tillströmningentiU långkurserna, torde dessa ändå för avsevärd tid framåt vara något avfolkhögskolans ryggrad. Den frihet som folkhögskolan har rymmer ett stort värde isig, inte minst pedagogiskt där man kan pröva nya metoder i undervisningen. Enökad individualisering kännetecknar många skolors sätt att arbeta. Det gerstora möjligheter att anpassa de speciella behov som de vuxenstuderande idenna skolform har. Som tidigare antytts är de studerande på folkhögskolornaofta famUjeförsörjare, kanske ensamma föräldrar, människor utan arbete,människor som av olika skäl slagits ut i det ordinarie skolsystemet. Därför ärbehovet av kurativa insatser inte mindre än i andra skolformer. Vår fasta övertygelse att folkhögskolan är ett värdefulltalternativ för vuxna studerande innebär ätt man fortlöpande måste följa upp de ekonomiskavillkoren för skolorna och se tiU att driftbidragen anpassas till den servicesom skolorna kan och viU ge. På väsentliga punkter råder det enighet inom utskottet omfolkhögskolans betydelse för utbildning och folkbildningsarbete. Jag noterartacksamt förslag som vi följt upp i motioner frånoppositionen om ett anslag för att möjliggöra omvandling av lärartimrriar församplanering inom vuxenutbUdningen. Den resursförstärkning det rör sig ombelöper sig till . Det kan synas som ett alltför litet tiUskott,men ett bifall till detta förslag har en principiell räckvidd som är av stortvärde för folkhögskolornas arbete. Nytt från nästa läsår är utskottets tiUstyrkan avövningslärares möjlighet atf inräkna handledning av studiecirkel i sinundervisningsskyldighet. Det kommer säkerligen att innebära en godförstärkning av vuxenundervisningen när det gäller att utveckla de estetiskaoch kulturella ämnena inom folkbildningsarbetet. I ett avsnitt delar sig utskottet. Det gäller villkorenför . Jag skall här slutligen något beröra de tvåreservationer som fogats till betänkande och som föreslåren alternativ hemställan avseende denna folkhögskola. I motionerna 1974:1381 och 1387 behandlas på i sak Ukartatsätt behovet av ett i förhållande till propositionen ökat statligt stöd tiUSamernas folkhögskola på två punkter. Bakom motionerna står representanter föralla riksdagspartier och jag beklagar att den enigheten icke kunde fuUföljas iutskottet, en sak som kammaren dock har anledning och möjlighet att rätta till.Det gäller dels lärartäthetstalet för samiska språket, dels antaletstatsbidragsberättigade eleweckor. Motionernas förslag tar i allt väsentligtfasta på sameutredningens avgivna betänkande angående Samernas folkhögskolasframtid. Utredningen byggde sitt förslag tiU ett ökat statligt stödpå två delvis olika grunder. Den ena är skolans unika roll som mötesplats förtvå oUka kulturer eller, som utredningen formulerade det, skolanstvärkulturella betydelse. Den andra är att samerna i sin egen folkhögskola harmöjlighet att få utbildning i samiska ämnen, och då i första hand i språketeller rättare sagt språken, eftersom de tre dialekterna är så olika varandra,samt i sameslöjden. fann efter sina utredningar att I propositionen har utredningens förslag tillgodosettsutom i vad gäller dimensioneringen och lärartätheten för språkundervisningen.På båda dessa punkter sker det tyvärr avsteg som kan få ytterst allvarligakonsekvenser för skolans möjligheter att verka som det samiska skol- ochkulturcentrum som den är. Det kan med andra ord sägas att propositionentUlgodoser det tvärkulturella motivet medan utredningens motiv om skolan somett centrum för samisk undervisning har blivit borttappat. Vi skall komma ihåg att det bland framför allt de äldresamerna finns många som beståtts med så dålig skolundervisning att de varkenkan skriva eller läsa sitt modersmål. I vissa fall är motsvarande kunskaper isvenska bristfälliga. Samerna har därför alla tvåspråkighetens problem. Omutskottsmajoritetens hemställan vinner kammarens bifall kommer den situationenatt uppstå att den svenska erbjuder dessa människor möjlighet attreparera bristfäUigheter i den tidigare dåliga svenskundervisningen. Samtidigtfår de inte möjligheter att lära sig sitt eget modersmål. Propositionens förslag om högre lärartäthetstal försameslöjden är självfaUet mycket positivt och riktigt. Det är bara att beklagaatt man så att säga "valde fel" när man höjde talet för slöjden ochinte för språket, aUra helst som det här skall ske undervisning på i praktikentre olika språk: nord-, syd- och lulesamiska. Detta, herr talman, är motivet tiU att vi funnit detbefogat att reservera oss mot utskottets skrivning i denna del. Det måste varavår skyldighet att ge samerna, som den enda ursprungliga etniska minoritetsgruppeni , en praktisk möjlighet att lära sig sitt eget modersmål. Medhänvisning till detta ber jag att få yrka bifall tiU reservationen 1. I fråga om dimensioneringen är det i propositionen och iutskottets hemställan förutsatta taket för skolan mycket olyckUgt. Givetvis ärdetta formeUt sett inget tak, men i praktiken kommer det att fungera som ettsådant. , alltså innan ens har fattat beslut i frågan, harskolöverstyrelsen inför den kommande utbyggnaden av skolans lokaler tillskolans ledning redovisat ett förslag, baserat på de i propositionen föreslagna3 . Det skall för övrigt anmärkas att skolan föreutbyggnaden har ca . Det i sameutredningen föreslagna taket på3 är satt för att ge skolan en trygg ekonomi. Även om en vissövre gräns för antalet eleweckor i princip förefaller vara en tveksam åtgärdkan skäl tala för att det i fråga om beräkningen av statsbidragsdelen anges enviss nivå. Denna får dock inte vara någon spikad övre gräns,och i vart fall skall den inte sättas så lågt att nuvarande verksamhet skallbehöva skäras ned. Det riktiga i dagens läge måste därför vara att inte bindasig i fråga om dimensioneringen på sätt som framgår av utskottets skrivning. Därför berjag, herr talman, att få yrka bifall också till reservationen 2. I dettaanförande instämde i (c). 9 Riksdegens protokoll 1974. FruMARKLUND (vpk): Det känns bra att kunna konstatera attriksdagen kan ta loss en Uten bit av en fråga som håller på attutredas och fatta ett angeläget beslut. kan detta ske på basis avutbildningsutskottets enhäUiga förslag om att anvisas förförsöksverksamhet med samordningstjänster i enlighet med vad skolöverstyrelsenbegärt och i enlighet med vad som tidigare också har förts fram motionsvägen,bl. a. från mitt parti. Så långt är jag alltså mycket nöjd med vad som står iutbildningsutskottets betänkande nr 21. Däremot beklagar jag, precis som herrJonsson i gjorde , att utskottets majoritet inte funnit anledningatt beakta vad som anförs i motionerna 1381 och 1387 till årets riksdag omlärartäthet och dimensionering av verksamheten vid Samernas folkhögskola iJokkmokk. Utskottet följer här förslaget i statsverkspropositionen att detsärskilda statliga stödet skall beräknas utifrån . Det särskUda statliga stödet är främst avsett som enkompensation för den successiva minskningen av bidrag tiUfolkhögskolorna i . Detta bidrag utgår när det gäller Samernasfolkhögskola till högst . När nu det statliga driftbidragetbegränsas tiU föreslagna , innebär det att skolan får mindre ibidrag än vad den har . Det innebär också att skolan får mindre än den skullehaft om landstingsbidraget hade beräknats på samma sätt som tiU andrafolkhögskolor. Samernas folkhögskola står just beredd att flytta in i nyalokaler och är över huvud taget inne i ett skede då verksamheten utvecklas.Detta är helt i linje med ett från många håU uttryckt önskemål om att skolanskall fortsätta och vidareutveckla sitt arbete. Även utskottet finner detangeläget att skolan ges sådana möjligheter. Men ändå kommer man fram till bör godta den föreslagna begränsningen av antalet eleweckor. Detta får naturligtvis till följd att verksamheten måsteskäras ned i StäUet för att vidareutvecklas. Och den del av verksamheten som dåfrämst drabbas är den som är mest möjlig att bedöma, nämligen de långavinterkurserna. En nedskärning här betyder minskade förutsättningar för en godpedagogisk verksamhet. Skolan kan inte fast anställa fler än tre lärare, och såfä lärare kan naturligtvis inte täcka alla de ämnen som förekommer på enfolkhögskola. Man frågar sig i det här sammanhanget varför det skallgöras uttalanden om kursvolymen just på . Stämmer detegentligen överens med vad som sägs i folkhögskolestadgan om folkhögskolansfrihet? slår utskottet visserligen särskilt fast att detankommer på skolans styrelse att i enlighet med folkhögskolestadgansbestämmelser utforma innehållet i verksamhetsprogrammet. Men därtill krävspengar, och möjligheterna till bidrag är allvarligt begränsade efter det beslutsom har fattat. Det är alltså ett rimligt krav att man inte nu fastställerett regelsystem som kan motverka en utveckling av skolan. Frågan omverksamhetens dimensionering bör kunna stå öppen. Jag har svårt att se vad manskulle Ingen tror väl ändå att styrelsen för skullelåta verksamheten svälla ut mer än vad som är önskvärt. Frågan om lärartätheten är viktig inte minst frånminoritetssynpunkt. Många av de elever som tar del av undervisningen ilule-, nord- och sydsamiska är, som i sade, äldreochkan ofta varken läsa eller skriva sitt modersmål. Det är naturligtvis angelägetatt dessa människor ges fullgoda möjligheter att lära sig sitt modersmål.Undervisningen måste vara tillgänglig om så bara en enda elev vill läsaexempelvis sydsamiska. Detta ställer självfallet stora krav på lärarna. Här,Uksom när det gäller undervisningen i sameslöjd med dess många slag avslöjdteknik, krävs en hög grad av individualiserad utbUdning. Det är därförrimligt att det för undervisningen i dessa ämnen får gälla samma relationstalsom föresläs för specialkursen i samisk och nordisk slöjd, dvs. relationstalet4,0. Utskottet avstyrker motionsyrkanden i den vägen med hänsynbl. a. till det arbete som pågår inom folkhögskoleutredningen. Jag finner detytterst osannolikt att utredningen skuUe uttala sig speciellt om en enda skolasutbildningsprogram, men på den punkten kanske kan ge besked. För övrigt är det ju så, att de här frågorna redan har prövatsi en utredning, nämligen i sameutredningen, som såvitt jag kan finna kommitfram tiU mycket val awägda förslag. Våra motionsyrkanden bygger också i stortsett på förslagen från sameutredningen. Det har som sagt från många håll gjorts positiva uttalandenom värdet av Samernas folkhögskola. Man har betonat skolans tvärkultureUainsatser och dess betydelse för den samiska minoriteten. Med den dimensioneringav verksamheten som föreslås i utbildningsutskottets betänkande är det storrisk för att den del av verksamheten som har den största betydelsen för samernaskärs ner. Sådana farhågor har också uttalats av i . Ett bifaU till de båda reservationerna skuUe inte innebäranågra orimliga åtaganden, men det skulle ge Samernas folkhögskola möjlighet attutveckla alla delar av sin verksamhet. Jag instämmer därför, herr talman, iherr yrkande om bifaU till de båda reservationerna. HerrKARLSSON i (c): Bara några ord. Jag skall inte för min del gåin på någon mera principiell debatt om folkhögskolan och folkhögskolansställning. Vi hade en sådan debatt med anledning av den nyUgentillsatta folkhögskoleutbildningen, och vid det tUlfället fanns det verkligenanledning att anlägga principiella synpunkter. Vad som då sades gäller såvittjag förstår fortfarande. Låt mig bara konstatera att inom folkhögskolanövergången mot ämneskurser har fortgått. Jag viU begagna tiUfället att understryka vikten avsamordningsfrågorna inom vuxenutbildningen. Det är med tillfredsställelse vikan konstatera att inom utskottet enighet har uppnåtts om att ställa 200 000kronor tiU förfogande för en försöksverksamhet med samordningstjänster inomvuxenutbUdningen. Det är inget tvivel om att i det rika utbudet avvuxenutbUdning - och det bör vara ett rikt utbud - kan det ibland för denenskilde verka förvirrande med de många olika former som finns. Det kan hellerinte uteslutas att det ibland förekommer ett dubbelarbete. Det är därför som desamplaneringsfunktioner som det extra bidraget är avsett att tillgodose har ettså stort värde. Dessa är inte minst av stor vikt när det gäller de lågutbUdadesmöjligheter att hitta rätt på detta område. Jag känner också tiUfredsstäUelse över att dessasamplaneringsfunktioner har kommit att knytas till folkhögskolan.