prot · FX09138 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag ansåg på ett tidigt stadium att jordvärmen uppfyllde dessalorutsättningar och stärktes på ett avgörande sätt i denna min tro närnobelpristagaren avslöjade att man genom forskningsåväl i och som i andra länder kommit till förbluffande resultatbeträffande möjligheterna att utnyttja jordvärmen överallt på jorden, intebara i vulkaniska områden. Emellertidhar de som trott på och velat göra stora satsningar på jordvärmen här iSverige i stort sett bara bemötts med hån, förlöjliganden och nedlåtandekommentarer rörande sinnesbeskaffenhet etc. Jag skulle kunna berätta åtskilligtom det. T. o. m. från ett så seriöst sammanhang som energiprogramkommitlén, ivars arbete jag deltagit och deltar, skulle jag kunna ge sådana exempel. Det väsentliga är att industriministerns interpellationssvar i daguppenbarligen måste få alla medlidsamma leenden gentemot anhängarna avjordvärmen som energikälla att stelna, och stelna åtskilligt. Industriministernfastslår att OPAB:s borrningar bekräftar att jordvärmen även i vårt land,åtminstone i de sydliga delarna stiger med för varje kilometer manborrar ned i jorden. Han säger dessutom: "I vårt land får vi närmastinrikta oss på att la till vara s. k. lågtem-peraturvärme för husuppvärmning,och de uppmätta temperaturerna är i och för sig tillräckliga för detta. "En gammal klassiker skulle ha sagt: "!" inför detta konstaterande.Men jag nöjer mig med att säga: Detta är exakt vad jag - och många med mig -länge hävdat, men vi har blivit nedgjorda av experter som kategoriskt påståttatt det är rena rama nippran att försöka utnyttja jordvärme - både föruppvärmning och för alstring av elenergi - här i med vårurbergsberggrund. Två exempel på expertisensvederhäftighet mot bakgrund av de upp- Omanvändning av Jordvärmen som energikälla Omanvändning av Jordvärmen som energikälla gifter avindustriministern som jag citerat skall jag faktiskt lämna, herr talman.Det första härrör från en av de s. k. experterna i energiprogramkommittén. Iett särskilt yttrande till kommitténs betänkande har han sagt följande omjordvärme som alstrare av elektrisk energi -man räknar ju med att jordvärmedels skall kunna användas för lokaluppvärmning, dels skall kunnautnyttjas som alstrare av elektrisk energi. "Vi måste sålunda för Sverigesvidkommande helt avstå från hoppet att kunna utnyttja geotermi för att alstraelektrisk energi." Enkelt och kategoriskt. Det måste ha förbigått denne tekniske expert dels att forskningen påområdet gått rasande snabbt, dels att tekniken och utvecklingen aldrig hejdarsig inför några kategoriska imperativ. Sammeexpert säger beträffande möjligheterna att utnyttja jordvärmen föruppvärmningsändamål - alltså del andra stora användningsområdet för jord värme:"Sannolikheten ter sig mycket liten för att de ovan angivnaförutsättningarna" - det är en rad rent tekniska förutsättningar som hanhar sammanställt - "skall bli uppfyllda i inom överskådligtid." Denna experts yttrande skrevs , alltså förungefär sedan. Att döma av industriministerns svar har dentekniska utvecklingen tydligen mycket snabbt gått förbi åtminstone den härexperten. Detandra exemplet härrör från energiprognosulredningens lägesrapport, avlämnadför . Där sägs kort och gott att jordvärme inte är någonenergikälla alt tänka på för svenskt vidkommande, eftersom man måste borra nertill - hör och häpna! höll jag på all säga - för att få tagi användbar värme. Djupet bör här ses mot bakgrund av attindustriministern har visat att provborrningar som förelagils har getttill resultat värme på bara 2 kilometers djup.Energiprognosutredningen har naturligtvis haft experter till sin förfogande, dåju en sådan från saklig synpunkt rent monumental felaktighet inte bara kan hatagits rätt ur luften. Man får innerligt hoppas alt industriministern harannan och bättre informerad expertis till sitt förfogande än vad dessa bådaexempel ger vid handen - även om man får vissa onda aningar när man tar del avresten av hans svar. Över huvud laget kan den refiexionen göras att i debattenom jordvärmen, liksom tyvärr i många andra sammanhang, en rad experter stårupp och gör tvärsäkra påståenden - experter som vid närmare påseende visar sigvara specialister inom andra tekniska områden och discipliner än de geofysiskaoch geologiska. Däremot har mycket få sakkunniga - med sakkunniga menar jag idetta sammanhang, i motsats till "experter", sådana som verkligenbehärskar geofysik och geologi -ytlral sig i frågan, men de få som har gjortdet har haft en helt annan, och optimistisk, syn på jordvärmens möjligheter iSverige. Vidnärmare studium av industriministerns svar finner man hos honom en märkligambivalens, som måhända -jag säger måhända - är utmärkande inte bara för hans,utan för hela regeringens engagemang just ienergidebatten, och särskilt i frågan om alternativ till kärnkraften. omtalar först all man funnit en temperatur-stegring på perkilometer vid borrningar i den sydsvenska jordskorpan - en stegring har kunnatpåvisas på ända - och att vi i vårt land iförsta hand bör inrikta oss på all ta till vara geotermisk lågtemperaturvärme. En given slutsats av dessa mot bakgrund av den tidigare svenska debatten i jordvärmefrågor närmast sensationella uppgifter borde vara att omgående sätta i gång temperaturmätningar i stor skala över hela landet för att lokalisera lämpliga områden där man kan utnyttja jordvärmen. Men se det vill inte! giprognosutredningen och energiprogramkommittén - den senares ma joritet, vill jag faktiskt påpeka, eftersom jag själv var reservant, vilket inte omnämns i svaret, men det spelar väl ingen roll - har med stöd av sina experter "dragit slutsatsen att förutsättningarna för att utnyttja jordvärmen inte är särskilt gynnsamma i vårt land". Efter vad jag anfört och vad jag citerat av det som yttrats avexperter, såväl från energiprognosutredningen som från energiprogramkommittén,kanske det kan förlåtas om jag inte har någon större tilltro till en del av deexperter som har förekommit i de här sammanhangen. Men dessutom trorindustriministern, med stöd av andra experter - nu från Tekniskahögskolan -att etl sådant temperalurmälningsprojekl skulle bli för dyrt. Vidare förekommer i svaret nya sakuppgifter såsom argument mot ett snabbt utnyttjande av jordvärmen. Jag skall här försöka gå in på en närmare granskning av dem. Industriministern påpekarförst att man har funnit detta "höga" värde - jag sätter faktisktordet höga inom citationstecken, efiersom del ju inle är något märkvärdigt högt tal; det har varit känt att per kilometer är en ganska vanlig lemperaturstegring i den normala berggrunden världen över - vid OPAB:s borrningar endast i speciella områden. Detta förklaras enligt interpellationssvaret av att man har borrat utanför urbergsregionen, dvs. i kalkberg som förekommer bl. a. i . I urbergsregionen, säger industriministern, har man bara ungefär hälften så stor temperaturstegring. Jaghar konsulterat ett par sakkunniga geofysiker, som har häpnat över dettakategoriska och svepande påstående. Vetenskapliga geologiska och geofysiskafakta ger nämligen vid handen att värmeledningsförmågan är ungefär densamma hosbåde kalksten och granit och i varje fall är skillnaden försumbär. Dettabetyder att man även i urbergsregionen, dit man som industriministern påpekarräknar huvuddelen av , i regel har en genomsnittlig lemperaturstegringav . Detta enligl geofysiker, av vilka i varje fall den ene ärutomordentligt välfrejdad inom sitt område. Förklaringentill att den uppfattningen på olika håll hävdats att urberget skulle ge barahälften så stor lemperaturstegring per kilometer är enligt nyssnämndageofysiker mycket enkel. Vi har nämligen gjort relativt fåtaliga borrningar ivårt lands berglager, och de borrningar som har gjorts Omanvändning av Jordvärmen som energikälla Omanvändning av Jordvärmen som energikälla har nästan undantagslöstinriktats på områden där enligt geologiska undersökningar malm borde finnasoch också har påträffats. Berggrund som sådan är i allmänhet mycket dåligtvärmeledande, vilket är grundläggande för att jordvärmen skall finnas kvar ijordskorpan och inle stråla ut i rymden. Men undantag finns, och det gällerjust malmförande områden. åstadkommer just ett bortledande av värmen, ochjordvärmen skall vi alltså inle försöka utnyttja i och intill regioner medmalmförande lager. Ett ytterligare bevis för det vetenskapliga faktum attgranit och kalksten inte skiljer sig nämnvärt från varandra när det gällervärmeledningsförmågan är den omständigheten att i , där OPAB har borrat,slutar kalkstensformationerna på 1 200 - och efterföljs avurberg. Trots detta har de borrningar som industriministern redovisat och somgår ned till 2 612 respektive 2 672 meters djup, alltså i urberget, påvisat enoförändrat temperaturhöjning av ca . Detfinns uppenbarligen skäl för både industriministern och andra att ompröva sinnegativa inställning till det svenska urbergets förmåga att ge ossutnyttjningsbar jordvärme. Bästa sättet, herr industriminister, att skaffa sigfullständig klarhet är att sätta i gång omfattande provborrningar just i detsvenska urberget, med undvikande av områden där man vet att det finnsmalmförande lager. I kalkberget behövs tydligen inte särskilt många ytterligareborrningar - där synes fakta, redovisade bl. a. i interpellationssvaret, gevid handen att tillräcklig jordvärme för i varje fall uppvärmningsändamål finnstillgänglig. Detandra huvudargumentet från industriministern för underlåtenhet all handla idetta avseende är av ekonomiskt slag. Han redovisar vissa fakta som har lämnatshonom från och som i korthet innebär alt man för uppvärmningav lägenheter med jordvärme behöver borra 20 borrhål per 1 000 lägenheter. Degeofysiker som jag har talat om tidigare och som jag har konsulterat även idenna fråga är minst sagt förbryllade över den uppgiften, och själv är jag likaförbryllad. Jag har nämligen varit i och studerat det myckelintressanta energiutnyttjandet därav jordvärme. Man tar upp värme från ungefärsamma djup som det där vi har funnit de höga temperaturerna i , och iParisområdet har man enligl uppgifter som jag har fått borrat 2 hål på 5 000lägenheter och fått ett tillfredsställande resultat. Detta bekräftas också avde sakkunniga som jag var i kontakt med under gårdagen. Tekniska högskolansuppgift om alt det skulle behövas 20 borrhål per I 000 lägenheter, som är enteoretisk beräkning, får således slå mot fakta från verkligheten, alt man hartvå borrhål per 5 000 lägenheter. Detär också myckel intressant all konstatera att i har motsvarighetentill STU skickat en rapport till den franske industriministern och sagt att manmed ny teknik är övertygad om att kunna försörja 7 miljoner lägenheter medjordvärme. Detta innebär alltså mer än halva befolkning. Endaflaskhalsen är att man inte har tillräcklig borrutrustning. Jag tycker detta ärfakta som är värda alt observera och Det voreangeläget och motiverat alt industriministern skickade i väg expertis även tillFrankrike och inte bara till , i den mån det möjligen inle är gjort. Förklaringentill att Tekniska högskolan har kommit till dessa siffror är sannolikt den har utgått från det allra sämsta alternativet när man beräknat jordvärmensuppvärmningsmöjligheter. Man har troligen räknat med att man sedan man borrathål till ett par kilometers djup måste spräcka berggrunden med olika krafter -hydrauliska eller liknande - för att få en sprickbildningszon där vattnet skallkunna cirkulera och uppvärmas för all sedan användas för uppvärmningsändamål.Det är klart att detta är en mycket komplicerad omväg, även om metoden inte ärsärskilt märkvärdig rent tekniskt. I varje fall måste den medföra högakostnader. Menså gör man inte på de områden där man i praktiken utnyttjar jordvärmen för dethär ändamålet. Så gör man heller inte t. ex. i . Man utnyttjarnämligen naturliga sprickzoner och sådana finns det verkligen i betydandeskala i . Del är åtminstone tre stora globala sprickzoner som går genomSverige. Enligt den expertis som har speciellt sysslat med dessa saker ochtagit till vara erfarenheter från olika länder, bör man i första hand försökata upp jordvärmen i anslutning till eller i absolut närhet av sådana härsprickzoner. Där är det också stor sannolikhet för att det finns vatten. Industriministern slutar med att säga att man måste sälta i gång medgrundforskning på detta område. Jag kan bara använda etl omdöme om detta: Detär häpnadsväckande, och man måste söka anledningen till en sådan inställning.Det sades förr att om ville att ingenting skulle ske tillsatte han enkommitté. I mera modern terminologi sätter man i gång grundforskning när manvill uppskjuta en sak . Om grundforskning skall ge något resultat tar deti allmänhet decennier. Jag kan inte finna annat än att de invändningar som industriministerngör mot att omgående sätta i gång med att undersöka förutsättningarna för altvi skall kunna utnyttja jordvärmen ingenting annat är än den obotfärdigesförhinder. Del är svepskäl för oförmåga, eller jag tror snarare för ovilja motatt handla i detta avseende. Det är en inte särskilt lovande väg man slår inpå, om man skall bedöma det hela inle bara tekniskt utan även politiskt. Ennära till hands liggande slutledning av denna ovilja, när så klara fakta tyderpå alt det vore angeläget att omgående sätta i gång med de av mig efterlystaprovborrningarna i stor skala, måste vara att industriministern och regeringenmedvetet eller omedvetet - kanske det senare - så starkt har bundit sig förkärnkraften som enda tänkbara energikälla att på allvar satsa på i framtidenatt man känner olust och motvilja mot alt göra omgående och snabba satsningarpå alternativa energikällor, energikällor som kanske kan slå ut kärnkraften.Hur man än resonerar och vilka experter och sakkunniga man än använder är del uppenbart, herr induslrimi- Omanvändning av Jordvärmen som energikälla Omanvändning av Jordvärmen som energikälla nister, att jordvärmen ärden alternativa energikälla som ligger närmast i tiden att utnyttja för entekniskt användbar lösning. Jagvill avslutningsvis säga att energiprogramkommittén, som jag själv medverkei i,föreslår att man satsar närmare en halv miljard på forskning och utveckling inom energiområdet. Mer än hälftenav den satsningen vill man när det gäller energiproduktionen ge tillkärnkraften, något som jag har reserverat mig mot, men debatten härom hör intehemma här. Men nog är det ett minimikrav och ett utomordentligt rimligt kravmot bakgrund av alt del är absolut nödvändigt för oss här i att skaffaav utländska intressen oberoende energikällor att göra en stor och ordentligsatsning för att åtminstone ta reda på var områdena finns där jordvärme kanutnyttjas. Man skulle kunna ta en tiondel av den summa man totalt är beredd attsatsa på energiområdet för forskning och utveckling, nämligen 50 miljonerkronor. Enligt de beräkningar som industriministern fått från Tekniskahögskolan skulle del räcka för att borra 25 hål runt om i landet. Jagkan inte bedöma kostnaden per borrhål men de sakkunniga jag konsulterat påslåralt den av uppgivna kostnaden ligger för högt. Det kostar inle 2miljoner. Det skulle alltså gå att få 25 hål för el t lägre belopp. Jagframlägger alltså förslag om en satsning av detta slag som ett minimikrav. Jagvill gärna ha svar på frågan om industriministern är villig lill denna satsningeller inte? Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlngar. Den här frågan är mycket intressant. har visat ett stortintresse för spörsmålet. Det framgår också av hans anförande. Mankan naturligtvis fråga sig varför del inte har gjorts mer runt om i världen.Jag tror alt det beror på att del finns för litet av kunskaper och framför alltav positiva eller praktiska erfarenheter. Förmodligen har del heller intefunnits något kommersiellt intresse för denna fråga. Kostnaderna är för högabåde för borrning och exploatering, inte minst i jämförelse med tidigare ochmer lättåtkomliga energislag, exempelvis vattenkraft och olja. Detär riktigt alt förhållandena nu är annorlunda. Intresset för delta ämnesområdehar ökat väsentligt även hos oss. Men meningarna är delade även blandvetenskapsmännen. Såsom anförde, finns det forskare som ärentusiastiska och som anser alt möjligheterna att tillgodogöra oss jordvärmeni praktiskt bruk här i är goda. Men de finner del ändå inte möjligt altklart ange när vi skulle kunna få tillgång lill denna uppvärmningskälla. Jag ber att få citera ettuttalande av professor "Detär många problem, inte minst hålens borrning, som måste lösas. Att detta kommeratt taga avsevärd tid är självklart, likaså att man lämpligen bör starta medicke alltför djupa borrhål." Han säger ocksåavslutningsvis i denna promemoria: "Denallra första åtgärd, som måste vidtagas för att rätt kunna bedöma möjligheternaatt inom utvinna geotermisk energi är att på ett stort antal ställenbestämma lemperaturgradienten i berggrunden och vattentillgången. En annannödvändig åtgärd är att utveckla borrtekniken." Delfinns andra forskare som uttalat sig. Jag har åberopat delta i svaret. HerrSjönell har också tangerat uttalanden från forskare vid Stockholmsuniversitet. Jagskall också, herr talman, be att få citera professor , som är en idetta sammanhang känd forskare och vetenskapsman: "Vårtlands geologiska struktur är i stället sådan att det kan betraktas som etttypområde för en geologisk region där det är lönlöst att söka finna användbarageotermiska effekter. Man skulle möjligen ha en svag chans alt påträffa vissaeffekter i en del av kantområdet till den fen-noskandiska urbergsskölden,alltså södra , men några värmefiö-desvärden som skulle kunna berättigatill optimism har veterligen inte rapporterats från de ganska talrikadjupborrningar som företagits där i samband med oljeprospektering. Inte hellerfrån , och som ligger mera centralt i den geologiskastruktur som snuddar vid har några sådana data blivit kända. Avnämnda skäl avstyrks att medel anvisas lill undersökningar av termisk energi iSverige." Enannan forskare som har studerat det här problemet också i , docent , säger att den ekonomiska gränsen vid dagens borrningsteknik för etthögproducerande geotermiskt fält ligger vid , dvs. att inteens den höga lemperaturgradienten i , per kilometer, ärtillräcklig för att vi skall faen intressant möjlighet. Vi som inte är sakkunniga ulan som har all söka upplysningar frånforskare och vetenskapsmän, från dem som skall ge oss råd all så småningombestämma en arbetslinje, vi har det inte sä förfärligt enkelt. hardet uppenbarligen mycket enklare, därför att han litar lill någon eller några.På dem tror han, och i överensstämmelse med den tron arbetar han. Jag har inteunderkänt dem som stöder sig på. Jag har velat säga all det finnsandra, som jag heller inte har möjligheter att underkänna, som har en annanuppfattning och att vi därför får söka oss fram. Flertalettycks ändå vara överens om en sak, nämligen att det är förenat med storakostnader att utvinna jordvärme. Vi har ännu inte den teknik som ger ossförutsättningarna att på ett ekonomiskt acceptabelt sätt genomföra borrningar.Ändock måste man väl säga att vårt lands tekniker och forskare inomborrtekniken kanske tillhör världens främsta. Omanvändning av Jordvärmen som energikälla Omanvändning av Jordvärmen som energikälla de, , som iandra sammanhang har ställt sig mycket positiva till att försöka ianspråktajordvärmen är i detta avseende försiktiga och säger att det här kommer all lamycket . Kanvi då säga alt vi här har ett alternativ i energidebatten? Ja, på lång sikt kanjag länka mig del, om vi kan vinna mer av resultat, om vi kan vinna mer avklarhet i fråga om de möjligheter som erbjuds i vårt lands jordskorpa. Menteknikerna och forskarna är oense om vilka möjligheter vi kan ha framför oss.Jag kan därför förslå energiprogramkommitténs bedömning, när den säger alttemperaturförhållandena i den svenska berggrunden är ofullständigt kända ochatt det inte kan uteslutas att del finns s. k. termiska fickor. Temperaturdatabör därför insamlas men inga nya hål tas upp enbart för temperaturmätning,säger kommittén, och så talar den om de kostnader som man behöver lägga ut detvå närmaste åren för sådana uppgifter. Vidare säger kommittén att den eventuelltfortsatta verksamheten får styras av resultaten från de inledandetemperaturstudierna. Delär möjligt att det är den vägen som vi får välja, och det är det jag har sagt iavslutningen av milt svar. När vi har fått vissa ytterligare fakta klarlagda,vilka förutsättningar som måste vara uppfyllda och hur tekniken förtillvaratagande av jordvärme kan förbättras, blir det aktuellt att börjaundersöka konkreta projekt. Jag har inte talat om när den situationen kanföreligga, utan det får vi se. HerrSjönell har försiktigtvis, antar jag, gått förbi kostnadsproblematiken. Hangår i stället lill de erfarenheter man har i . Det är möjligt att deuppgifter lämnat är riktiga. Jag har ingen anledning att på någotsätt bestrida dem. De går för övrigt att kontrollera, och det är rimligt alt viockså gör så. Vi vet att man i exploaterar en s. k. värmeficka,där det finns naturligt vatten som alltså redan är uppvärmt. Vi vet däremotinte om det finns några sådana möjligheter i vårt land, och det är detta somgör att vi måste gå fram med den största försiktighet. Vi måste framför alltockså mäta de kostnader som kan föranledas av försök med sådan uppvärmning.Tyvärr har vi inga indikationer på alt vi här skulle kunna åstadkomma någrabesparingar. Del är möjligt att det kan ge oss en hjälp , och jagär beredd all medverka till att vi får i gång mer av forskningsarbetetför att skapa klarhet i denna fråga. Längre kan vi just nu inle komma. HerrSjönell är inte nöjd med delta. var intressant i sin kommentarlill mitt svar. säger att det fanns åtskilligt av värde i det, meni dess helhet bedömde han svaret ytterst negativt därför all det skulle visanågot av handlingsovilja. Manmåste veta något om varthän man kommer och i vilken riktning man vill gå, innanman sätter in en alltför omfattande och kostsam verksamhet. Det är denorienteringen som vi håller på med. Vi visar ett intresse för det här därföratt i den energidebatt som förs och som säkerligen kommer att föras långlid framöver finns det redan nu och kommer även ifortsättningen att finnas så många ovissa moment. Vi bör undersöka vart ochetl av dessa moment och se vad de kan ge. Dettagäller också jordvärmen. Industriministerns senaste yttrande var om möjligt ännu mer intressant,kanske även ännu mer avslöjande från de synpunkter som jag tidigare påtalat idenna fråga. Föratt la del sista först så understryker industriministern deekonomiska aspekterna. Det är så kostsamt att undersöka var det kan finnasområden med jordvärme som man kan utnyttja. Jag tycker detta är närmast ett groteskt ställningstagande och ett likagroteskt argument. Efter att som industriminister ha varit med om alt satsa påkärnkraft och inte tvekat att salsa ytterligare tiotalsmiljarder kronor på kärnkraften så kommer i det härsammanhanget dragande med suckan och klagan för en kostnad på några tiotals miljonerför alt ta reda på förutsättningarna för alternativa energikällor. Herr talman!Milt uttryckt är en sådan argumentering inte särskilt övertygande. Jagtycker också att industriministern borde ha Marvikenexperimentel i färsktminne. Där satsade man friskt inte 10, 30 eller 40 miljoner -som jag harföreslagit i della sammanhang - på en utomordentligt oviss teknik, utan därsatsade man bortåt en miljard av svenska folkets skattepengar. Då stod ingetstatsråd i kammaren och ojade sig över kostnaderna. Men när det gäller all fåfram alternativ till kärnkraften är det så förfärligt oroande med kostnaderna. Jagtror, herr industriminister, att om vi saisar 50 miljoner , som jag har föreslagit, för att få fram underlag som kanslutgiltigt slita tvisten mellan diverse professorer om jordvärmen, av vilkade få professorer i geofysik som har yttrat sig är positiva, utgör detta enmeningsfull och klok investering, klokare än den som man gjorde påMarviken.