prot · FX0995 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för den 21 innevarandemånad. § 2 Herr talmannen meddelade att enligt till kammareninkomna läkarintyg var och sjukskrivna ytterUgare undertiden den 130 respektive den 1 . De beviljades fortsatt ledighettills vidare. Herr talmannen anmälde att och som riksdagsledamot även fortsättningsvis skulle utövas av . Ang. översynen av normerna för ersättning vid intrång avkraftledning i § 3 Ang. översynen av normerna för ersättning vid intrångav kraftledning i Herr industriministern ordet för att besvara i (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 210, och anförde: i har frågat mig omjag kan lämna besked om när den pågående översynen av normerna för bestämmandeav ersättning vid intrång-av kraftledning i kan väntas vara slutförd. tillkallades en utredningsman med uppdragatt se över normerna för bestämmande av ersättning vid intrång av kraftledningi och jämförlig mark. På grund av sjukdom måste utredningsmannen dockentledigas . Ny utredningsman förordnades fr. o. m. den 1 november1971. Utredningen har låtit utföra vissa fältstudier. Resultatethärav bearbetas nu av utredningen. Jag räknar med att utredningen kommer attredovisa resultatet av sitt arbete . i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Anledningen till att jag ställt denna fråga är attnormerna för bestämmande av ersättning vid intrång av kraftledning i åkermarkinte varit föremål för några väsentliga ändringar , och självfallethar en hel del hänt . Det har ändå gjorts framställningar frän både Vattenfalloch RLF om ändring av normerna. Enligt en uppgift som jag inhämtat hos den enaav nämnda parter har man från båda sidor uttalat att den tillsattautredningen borde bli färdig och lägga fram resultatet av sitt arbete. Avriksdagsberättelsen framgår att man då beräknade att utredningenskulle kunna slutföra sitt arbete i börian av . Vi har 1974. Vi hardock fått ett klart besked att en redovisning skall läggas fram Ang. förhandlingarna med om ett kärnkraftverk iHögdal dennasommar, och därmed har väl berörda parter anledning att vara belåtna. Jag tackarän en gång för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. förhandlingarna med om ett kärnkraftverk iHögdal Herr industriministern ordet för att besvara i (s) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 226, och anförde: i har frågat mig om jagär beredd att lämna en redogörelse över de förhandlingar som pågått med Norgeangående kärnkraftverk i Högdal. Mitt svar är följande: Några förhandlingar mellan och om ettkärnkraftverk i Högdal varken har pågått eller pågår. Däremot förs sedan en tidförberedande diskussioner på tjänstemannaplanet om svenskt-norsktenergisamarbete för att utröna om det finns förutsättningar för att ta uppdirekta förhandhngar om ett sådant samarbete. De förberedande diskussionerna inleddes mot bakgrund avbl. a. den positiva attityd till ett brett svenskt-norskt energisamarbete, somden norske statsministern redovisade vid senastesession. De hittillsvarande diskussionerna har visat att detmöjligen kan finnas ett gemensamt intresse för att bygga ett raffinaderi påVestlandet i som delvis skulle kunna tUlgodose svenska behov. Från norsksida har redovisats intresse för elleveranser från ett svenskt-norsktkärnkraftverk på den svenska . Från svensk sida har man inte velatavvisa en diskussion om denna fråga. Man har från svensk sida inte gjort någonbedömning av var ett sådant eventuellt svenskt-norskt kärnkraftverk bör ligga.Än mindre har några förslag till lokaliseringsort lagts fram. På norsk sida ärman helt medveten om att frågan om fortsatt kärnkraftutbyggnad i prövasav . Kraftindustrins samarbetsorganisation (CDL) pekade ianslutning till arbetena med den fysiska riksplanen ut ett antal platser ilandet, däribland Högdal, som lämpliga för kärnkräftanläggningar utifrån desynpunkter kraftindustrin har att företräda. Enligt den fysiska riksplanenskall bl. a. kärnkraftverk inte byggas i norra . Detta utesluter alltsåkärnkraftverk i Högdal, i (s): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min enkla fråga. Helt naturligt uppstod oro i över denredogörelse som lämnades i det norska . Frånnorskt håll har invändningar mot industrietableringar på den svenska sidan avIdefjorden anförts, trots att det varit fråga om ur miljösynpunktförhållandevis rena industrier. Kärnkraftverk tUlhör, som industrimini- sternsade, den grupp av industrier som enligt riksplanen ej får anläggas i Högdal.Är befolkningen i i mindre kritisk mot kärnkraftverk, omelenergin skall förbrukas i ? Den redogörelse industriministern lämnat angående utbyteav arbetskraft och tjänster mellan och för att utvinnaoljefyndig-heterna utanför är ur bohuslänsk synpunkt mycketintressant. De nordbohuslänska kommunerna hälsar varje arbetstUlfällevälkommet. Någon större entusiasm för kärnkraftverk med plutoniumdrift finnsdock inte. Energiska protestgrupper är redan i gång, och under parollenanordnas massmöten för information omkärnkraftverkens farlighet. Jag hoppas att kommunerna även i fortsättningen fårinformation om det pågående samarbetet med , och min förhoppning är attsamarbetet icke skall utgöra ett hot mot utan ge länsdelen nyamöjligheter att bereda arbete åt befolkningen. Om förslag beträffande samordnad skärgårdspolitik Överläggningen var härmed slutad. § 5 Om förslag beträffande samordnad skärgårdspolitik Herr statsministern erhöllordet för att besvara ' (m) i kammarens protokoll för den 10maj intagna fråga, nr 196, till herr kommunministern, och anförde: har frågat kommunministernnär han avser att lägga fram förslag om samordnad skärgårdspolitik. Dåskärgårds-politiken varit föremål för en uppvaktning direkt hos mig ochdå politiken för våra skärgårdar berör flera olika departement besvarar jagherr Wennerfors' fråga. Den skärgårdsutredning som i länöverlämnade i samband med uppvaktningen innehåller omfattande förslag tillsamhällsinsatser i syfte att bevara en levande skärgård. Beredningen av dessa frågor kommer bl. a. att ske i enfrån statsrådsberedningen ledd arbetsgrupp med representanter för berördadepartement. Denna arbetsform medger en så snabb handläggning som möjligt ochger regeringen underlag för att i ett sammanhang ta ställning tUlskärgårdsproblemen. Jag ber att få tacka statsministern för dettabesked, som är mycket glädjande dels därför att regeringen nu tycks ha bestämtsig för att söka lösa skärgårdsproblemen, dels därför att detta visar attopposition lönar sig. Vi har försökt att driva denna fråga sedan mitten av1960-talet, börjar det se ut som om vi skulle få en lösning på problemen. Jag har fått besked om att något verkligen skall göras.Det är jag mycket tacksam för. Jag skulle emellertid vara ännu tacksammare omjag fick veta när det skall ske. Indirekt har jag fått det, eftersom Ang. rekommendation om ekonomiskt stöd tillPortugal statsministern säger att det skall bli en så snabb handläggning som möjligt. Jag får vara nöjd med detta svar. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. rekommendation om ekonomiskt stöd till Herr utrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den10 maj intagna fråga, nr 199, och anförde: har frågat mig om regeringen ärberedd att följa enhälliga uppmaning till sina medlemsländer den 9maj att ge ekonomiskt stöd "med hänsyn tUl det faktum att olöstaekonomiska problem skulle kunna riskera den nyvunna friheten". Regeringen följer utvecklingen i med stort ochpositivt intresse. Vid ett möte med den nordiska arbetarrörelsenssamarbetskommitté i med deltagande av bl. a. ,och statsministrar antogs ett uttalande om situationen iPortugal. 1 uttalandet hette det bl. a.: "När det i upprättats encivil regering med målsättningen att införa demokrati i hemlandet och attavveckla kolonialstyret i , vill samarbetskommittén hemställa till denordiska regeringarna att föreslå lämpligt ekonomiskt stöd till lösning avlandets stora uppgifter." uttryckte i ett uttalandeden sin förhoppning om att den politiska utvecklingen skulle leda tillupprättande av en demokrati i och till ett fredligt avgörande av deafrikanska territoriernas framtid i enlighet med principen omsjälvbestämmanderätt. I den resolution, som antogs avEuroparådets rådgivande församling, vidareutvecklades samma tema. ekonomiska problem uppmärksammades avEFTA :s ministerråd vid dess möte i . De övergångsätgärder,som den portugisiska administrationen vidtagit för att komma till rätta med deekonomiska svårigheterna på kort sikt, förklarade sig ministrarna vilja prövainom EFTA i en anda av förståelse för de nuvarande särskUda omständigheterna. Regeringen är sålunda starkt medveten om vikten av deproblem som berör. I första hand kan frågor berörande den portugisiskaekonomin komma att aktualiseras inom de organ för ekonomiskt samarbete därSverige och är medlemmar. Frågan om bilateralt stöd måste prövas bl.a. i ljuset av den fortsatta utvecklingen inom , varvid den nyaregimens villighet att snabbt få slut på kolonialkrigen i måstetillmätas särskild vikt. vägran att tUlerkänna koloniernas folk rätttill självständighet och strävandena att med militära maktmedel bevarakontrollen över kolonierna har som bekant i hög grad bidragit tUl landetsekonomiska svårigheter. HerrULLSTEN (fp): är sjuk och har bett mig ta emotutrikesministerns svar. Den nya regimen i kom till genom en militärkupp.Sådana brukar ju inte leda till ökad frihet för människorna. I harkuppen gjort det, och så till vida är det som skett en mycket remarkabelhändelse. Den hemliga polisen har avskaffats, censuren har hävts, mötes-ochorganisationsfrihet har införts, fackföreningar tillåts och tillåts attstrejka. Den regering som bl. a. skall ha tUl uppgift att förbereda de friavalen har en bred förankring. Det här är naturligtvis en hoppingivande utveckling förett land som i över ett halvt sekel levt i ett totalt poUtiskt mörker, socialtoch ekonomiskt på gränsen till u-landsstandard. Men givetvis finns här många problem; analfabetism ochfattigdom försvinner inte med att nya män flyttar in i regeringsbyggnaderna.Portugal har en inflationsutveckUng som är en av de allvarligaste i helavärlden. Riskerna för politisk instabilitet är självfallet mycket stora. Ochviktigast av allt: man måste få slut på de både politiskt och ekonomisktförödande kolonialkrigen i södra . Om den nya regimen verkligen vUl avveckla sittkolonialvälde vilket det ännu är för tidigt att ha någon bestämd mening om -tvingas den ändå balansera mellan kraven på majoritetsstyre och risken för attde vita, främst i , bryter sig loss och skapar ett nytt . möjligheter att påverka händelseförloppet ärgivetvis begränsade. Vår ståndpunkt att kolonialväldet snabbt skall avvecklasär välkänd och förtjänar att understrykas. Från har vi krävt att regeringen skall erkännabefrielserörelsen i och att skaU utövapåtryckningar på i EFTA. Det humanitära och politiska stödet tillbefrielserörelserna i och i de övriga kolonierna har inteförlorat i aktualitet. Men givetvis är det vår förhoppning kanske ännu så längemycket svagt grundad att vårt stöd till människorna i dessa områden ifortsättningen skall kunna ges i samarbete med en portugisisk regim som insettatt en avveckling av det afrikanska kolonialväldet ligger i det egna landetsintresse, både politiskt och ekonomiskt. Jag beratt få tacka utrikesministern för svaret. Överläggningen var härmed slutad. Ang. kurdemas ställning i § 7 Ang. kurdemas ställning i Herr utrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den17 maj intagna fråga, nr 219, och anförde: har frågat mig om regeringenavser att inom FN eller i andra internationella sammanhang ta upp frågan omkurdernas utsatta ställning, bl. a. i . Ang. kurdemas ställning i Kurderna är ett folk med eget språk och med etttraditionellt bosättningsområde, varav delar ingår i , , ,och . Kurderna utgör sålunda en folkminoritet i en radstater. Den kurdiska befolkningsgruppens ställning i har tilldragit sigsärskild internationell uppmärksamhet. Sedan mer än har stridertid efter annan förekommit mellan företrädare för kurderna ochcentralregeringen i . Konfliktfrågorna har gäUt kurdiska önskemål om ökadsjälvstyrelse inom den irakiska staten. I det aktuella läget hävdar parternaolika tolkningar av den fredsöverenskommelse som slöts . Det är självfallet regeringens förhoppning att i förstahand parterna själva på fredlig väg skall nå en överenskommelse i de nuaktuella tvistefrågorna och därmed bringa ett slut på de mänskUga Udanden somfortsatta strider skuUe innebära. stadga öppnar mycketbegränsade möjligheter att inom världsorganisationens ram vinna gehör förfrågor som av berörda stater kan komma att betecknas som inre angelägenheter.Jag ser ingen möjlighet att inom FN eller i andrainternationella sammanhang ta upp den speciella frågan om kurdernas ställning iIrak. Jag ber att även här få tacka utrikesministern för svaret. Kurderna har ofta utlovats ökad självstyrelse inom denirakiska staten. Men när det varit dags att infria dessa löften har de nästanalltid svikits. tillspetsades situationen på nytt. Enöverenskommelse som skulle garantera kurderna en långtgåendeautonomi, representation i parlamentet i , i regering ochadministration, blev genom ett regeringsdekret helt satt ur spel. har Bagdadregeringen satt in 50 000 soldatermot den kurdiska befolkningen. Mot denna välutrustade armé står primitivtbeväpnade gerillaförband. Det är av trovärdiga uppgifter att döma ingenöverdrift att tala om ren terrorkrigföring med massiva bombningar av städer ochbyar. I en rapport till Röda korset i talas om risken för attregeringen i kommer att tillgripa giftkrig. Farhågorna är välgrundade,säger den svenske experten i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Vad det är fråga om är en stats blodiga uppgörelse med ennationell minoritet. I bakgrunden till i vaqe fall den senaste händelseutvecklingenfinns också oljan. Stora, och även för begärliga, fyndigheter finns påkurdiskt område. Att det därför i första hand är ekonomiska intressen somligger bakom Bagdadregimens svek mot det löftet om ökadsjälvbestämmanderätt verkar tämligen klart. Utan nämnvärt politiskt och ekonomiskt stöd vare sig frånandra nationer eller från internationella organ är kurderna nästan helt utlämnadeåt sig själva. Inte heller i har den här konflikten tilldragit signågot större intresse. Jag beklagar detta. Vårt ofta hävdade försvar för demänskliga rättigheterna och vår ofta demonstrerade vilja att göra humanitärainsatser för människor i nöd borde också komma det kurdiska folket till del.Jag hoppas därför, herr talman, att man inom regeringenskall vara beredd att överväga både direkta hjälpinsatser på det humanitäraområdet och den form av politiskt stöd för den kurdiska minoritetens rätt somär möjlig. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. de palestinska organisationemas terrordåd Herr utrikesministern ordet för att besvara ' (fp) i kammarens protokoll för den17 maj intagna fråga, nr 223, och anförde: har frågat mig vilkenregeringens reaktion är på de terrordåd som utförts av palestinskaorganisationer. Terrordåd, såsom tagande av gisslan och mord på gisslan,måste väcka vår avsky. Detta gäller alldeles särskUt när dåden drabbar barn.Men vi kan inte heller godkänna vedergällningsaktioner riktade mot civila. Denkedja av våldshandlingar som så länge präglat utvecklingen i Mellersta Östernmåste äntligen brytas. Krig är alltid en grym verksamhet med djupttragiska inslag. I de moderna krigen har det inte kunnat undvikas attcivilbefolkningen drabbats, däribland barn, även när detta inte har varitavsikten. Så har varit fallet på båda sidor i den långa konflikten mellanIsrael och dess grannländer. Det måste självfallet beklagas. Men något annat är det planerade kallblodiga mordet påförsvarslösa barn, kvinnor och åldringar. Att ta 90 barn som gisslan ochförklara sig beredd att avrätta dem, om man inte får sina krav uppfyllda, detär en metod som är ännu mer barbarisk än det "normala" krigiska våldsom i sig självt alltid är omänskligt. Så handlar den palestinska gerillan. Fördessa terroraktioner finns inget försvar. De borde i stället ochkraftfullt ha fördömts av den liksom av andra civiliseradeländers regeringar. Jag är medveten om att vår ambassadör i genom ettbesök på det israeliska har framfört den svenskaregeringens medkänsla med anledning av händelserna i Maalot. Det är inte tillräckligt. Medlidande känner vi med krigetsoffer på båda sidorna. Men vad som här hade fordrats var ett klart politisktställningstagande mot terrormetoderna. Syftet med morden i Kiryat Schmone ochMaalot var att försvåra de pågående förhandlingarna mellan och ,att omöjliggöra det som de palestinska organisationerna fruktar mest av allt:fred i och normala förbindelser mellan länderna. Vi vet nu att dessa försök, trots sina tragiska följder,misslyckades. En uppgörelse om åtskillnad av trupperna i harglädjande nog träffats. När besöktes av premiärminister uttaladesgemensamt av honom och den svenske statsministern ett helhjärtat stöd för har en av dessa s. k. befrielserörelser visat vad denstår för, hur den arbetar. Det uppmärksammade uttalandet av herrarna ochJalloud gjorde en snabb, klar och kraftfull reaktion mot terrordåden i och Maalot särskilt angelägen. I stället framfördes ett diskret uttryckför vår medkänsla. Den har inte tvekat attframföra befogade protester mot övergrepp ute i världen. Därför är tystnaden idetta fall så mycket mer förvånande och beklämmande. Jag tackar för att utrikesministern nu här i taravstånd från de här terrordåden. Inte heller kan vi godkänna vedergällningsaktioner som ärriktade mot civUa, säger utrikesministern. De flygräder somIsrael utfört har drabbat civila. Men ledningen för terrororganisationerna harupprättat sina högkvarter i flyktinglägren. De har alltså ett dubbelt ansvar:dels blir det utan terrordåd inga flygräder, dels drar man flygräderna tillcivila mål. Det är självfallet att vi utdömer terror. Vihar gjort det vid många tillfällen och vi har gjort det också . Men vad jaghar velat fästa uppmärksamheten vid är att det viktigaste är att man kan brytaden våg av terror och vedergällningsaktioner som kostar så många människolivoch framför allt drabbar oskyldiga, både barn och vuxna. Och den enda väg jagkan se att komma bort från dessa blodiga händelser är politiska uppgörelser somgaranterar folkgrupperna och staterna i deras frihet och rätttill självständighet och till en fredlig tUlvaro. Vi gläds alla åt att det nu har åstadkommitstruppåtskillnad mellan och och att vi kanske får bevittna attförhandlingarna i om hela situationen i kommer i gång. Detär förhoppningsfulla tecken på att det kanske ändå finns en möjlighet att såsmåningom få fred inom hela området. Vi skall fördöma och bekämpa terrorismen, som vi har gjorthittills, men vi kan inte som vi gör det försvara repressalieåtgärdermot civUbefolkningen. Även det strider mot humanism och internationellaöverenskommelser. HerrROMANUS (fp): Det faktum att utrikesministern här i mycketnära anslutning till fördömandet av terroraktionerna också anspelade på deflygräder som har gjort, hoppas jag inte är ett uttryck för tanken attdet ena är ungefär lika illa som det andra. Här finns nämligen betydandeskillnader. Självfallet fördömer vi terror, säger utrikesministern.Men om det är så självklart och den drar sig inte för attuttala självklarheter i utrikespolitiska ting varför kunde man då inte hasagt det ? Vi måste bryta kedjan av våldshandlingar, sadeutrikesministern vidare, och politiska uppgörelser är den enda vägen. Ja, mendet är just detta somstäUer de palestinska organisationerna i en särställning. Deras syfte är ju attförhindra politiska uppgörelser. Det är det som har varit syftet medaktionerna. Utrikesministern förklarar fortfarande i allmänna termeratt vi måste ta avstånd från vedergällningsaktioner riktade mot civila. Men jag vet inte om utrikesministern med detta viU säga att Israelockså skall avstå från att försöka spåra upp och oskadliggöra deterrororganisationer som skickar in mördare i skolor och byar. Nej, , har rätt attförsvara sig. Det pågår krig i området, och om blir utsatt för olikaslags angrepp, bl. a. terrorangrepp, så är det med hänsyn till att krig pågåringen som vill förneka rätten att försvara sig eller att försöka kommaåt de terrorister som utövar blodigt våld mot civila i . Men närvedergällningsaktionerna inte bara gäller de krigförande terroristerna utandrabbar också oskyldiga civila, så finns det anledning för oss, när vi utdömerterrorn, att akta oss för att försvara vedergällningsaktionerna. Det är baradet jag vUl fästa uppmärksamheten på. Det är givet att det ibland kan vara svårtför oss att på avstånd bedöma kompUcerade situationer, och framför aUt är detnaturligtvis ofta svårt att vara säker på syftet med olika åtgärder. Det är ovedersägligt att både aktionerna från denpalestinska organisationen och flygräderna från har drabbat civila, hardrabbat barn. Det är heller ingen tvekan om att det syfte de palestinskaorganisationerna hade var att komma åt barn, åldringar och andra värnlösa. Vad gäller syftet med de israeliska raderna kan medtanke på den flyginsats som gjordes och med tanke på att man, enligt vad somuppgavs från organisationen i fråga, lyckades tillintetgöra organisationens högkvarter konstateras att det är ett anmärkningsvärt litet antal civila som hardrabbats, oavsett hur tragiskt det är i varie enskilt fall. Om utrikesministern har några fakta, som tyder på attIsraels syfte har varit att angripa civUbefolkningen, så bör de framföras. Överläggningen var härmed slutad. Herr utrikesministern erhöll ordet för attbesvara ' (m) i kammarens protokoll för intagna fråga,nr 228, och anförde: har frågat mig om jag harnågra kommentarer att göra till kärnvapenprov. Jag betraktar det av genomförda kämprovet, som tUlyttermera visso skall följas av en serie liknande prov, som ett svårt bakslagför det internationellaarbetet för nedrustning och avspänning. De nuvarande kärnvapenmakterna bär del av ansvaret för denna olyckliga utveckling genom att inte själva halämnat mer effektiva bidrag tUl en kärnvapennedrustning. Det gällande icke-spridningsavtaletutgör ett viktigt led i strävandena på vägen mot en kärnvapennedrustning. Ettantal stater, däribland , har valt att ställa sig utanför avtalet. Det avIndien nu genomförda provet förkortar landets väg till kärnvapen och kan därförkomma att påverka bedömningarna i flera andra s. k. tröskelländer, dvs. ländermed teknologiska och andra förutsättningar att tillverka kärnvapen. Det kandärför befaras, att arbetet på att göra icke-spridningsavtalet aUomfattandekommer att försvåras. , som har anslutit sig tUl avtalet, ämnar ävenfortsättningsvis verka för ökad anslutning till detta. Provet torde också kommaatt medföra ökade svårigheter när det gäller att åstadkomma ett fullständigtprovstopp. Spridning av radioaktivitet från provet utanför Indiensgränser skulle utgöra en överträdelse av det partiella provstoppsavtalet, tUlvilket anslutit sig. Det är naturligt, att en stor del av omvärlden uppfattarde nu inledda provsprängningarna som ett allvarligt missbruk av ett fattigtlands mänskliga och materiella resurser. har förklarat att provet är av uteslutande fredlignatur. För att omvärlden skall kunna övertygas härom krävs som ett minimum attIndien ställer eventuella fortsatta sprängningar under effektiv internationellkontroll. HerrHERNELIUS (m): Så blev då den sjättekärnkraftsmakten, den första i tredje världen om man bortser från . Denna händelse innebär icke blott ett bakslag, somutrikesministern sade, utan det innebär något allvarligare. Det innebärfaktiskt, för att uttrycka sig milt, en allvarlig läcka i den fördakärnvapenpolitiken. Denna politik har utmärkts av att stormakterna velatkonstituera sig själva som en kärnvapenklubb och noga vakat över hemligheternainom denna. Det är en politik som med rätta har anklagats för svårt hyckleri,eftersom denna kärnvapenklubb ogenerat har fortsatt sina prov under jord ochdelvis också ovan jord .