prot · FX0930 · 1974-12-31 00:00:00 — Med varning för hårdragning av sådana här paralleUer anserjag att den är berättigad; Det finns en opinion, som vUar på missuppfattningaroch missförstånd. Den opinionen begär att det skaU utges en broschyr som skallklara upp missförstånden. Men innan den broschyren har gått ut tiU de svenskahemmen tar ett beslut. Jag tycker att det är felaktigt, och det ärstötande att bära sig åt på det sättet. (Med anledning av applåder frånläktaren yttrade ; Jag vUl erinra om att opinionsyttringar frånåhörarna inte är tUlåtna.) Hert (): Jag noterar att , även om det harskett med irriterat tonfall, här klart har sagt att moderatema är beredda attden ta det vilande grundlagsförslaget precis som det föreligger. Detär en klargörande och nödvändig redovisning som därmed gjorts det måste havarit innebörden av senast håUna anförande. Jag tror att det ärviktigt att den redovisningen gjordes. Det här förslaget bygger nämligen på enöverenskommelse, och jag anser att det ur rent etisk politisk synpunkt finnsanledning att partierna står för gjorda överenskommelser i sådana här frågor. Jag viU ytterligare en gång notera något som verkligen börobserveras; säger att bara broschyren kommer ut den broschyr somhan själv säger är regeringens partsinlaga är moderata samlingspartiet berettatt gå tiU beslut och anta det vilande grundlagsförslaget utan att ta hänsyntUl den reaktion på broschyren som kan komma från de många människorna. Det ärett mycket märkligt ställningstagande och en märklig redovisning sommoderaterna gör. Vi från centem är beredda att initiera och föra en breddebatt, ur vUken det skall kunna komma fram förslag som kan ytterligare förstärkadet nu vUande gmndlagsförslaget. Fråga om uppskov med behandUngen av konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 6-8 HerrJOHANSSON i (s): Även jag viU slå fast att moderatasamlingspartiet kommer att stödja det vilande grundlagsförslaget vare sig detbehandlas eUer . Då blir det en farlig lek att gå ut ochsäga; Vi skall först ge ut en broschyr. Om så inte sker betyder det att manstruntar i vad folk tycker. Opinionen må framträda i vilken form som helst,men den 17 aprU stöder även moderata samlingspartiet det vilande grundlagsförslaget. När jag sedan talade om partsinlaga gjorde jag det motbakgrund av dagens debattläge. Det blir ingen partsinlaga om man lämnar enredogörelse över beslut sedan det har fattats. Men medan det pågåren debatt kan broschyren uppfattas som en partsinlaga, som i detta Fråga om uppskov med behandlingen av konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 68 fallskulle vara gemensam för socialdemokraterna, moderata samUngspartiet ochcenterpartiet de två övriga riksdagspartierna har inte velat medverka vidutformningen. TiU sist ett par ord om det bUdspråk som . Jag skall inte hårdra det, men nog har vi i åtminstone gettupplysningar i den här frågan. Sedan vUl jag inte använda ordet operation. Detär vUseledande i detta sammanhang. Här rör det sig om förändringar, som en storriksdagsmajoritet har godtagit, och jag har inte hört klagomål över innebördenannat än från mindre grupper. De flesta som vill ha ett uppskov med det härbeslutet viU naturiigtvis ha det därför att de tror och hoppas att detdärigenom skall bli ett annat beslut. har moderatema meddelat att de intehar tänkt sig att deras yrkande skaU leda tUl att beslutet blir annorlundaefter ett uppskov. För att använda liknelse; Vad patienten änsäger skall operationen genomföras! Det var ju rätt avslöjande. Jag hade inte tänkt yttra mig i denna del avdebatten. Men valde trist nog att ge sitt inlägg en polemiskutformning och kom med gamla klyschor om maktfullkomlighet och annat. Jag viU påpeka för kammarens ledamöter att på sitt sätt ärden här informationsbroschyren ett unUct tUlmötesgående mot ett enskUt parti.Moderaterna framförde önskemål om en sådan här broschyr med utförligareinformation direkt till hushållen och åberopade bl. a. de missuppfattningar somförelåg och de bekymmer man hade inom de egna leden i denna fråga. Vitillmötesgick denna begäran. Det har lagts ned ett oerhört hårt arbete ijustitiedepartementet på att få fram broschyren. Den kommer att utsändas i 4miljoner exemplar tUl de svenska hushållen, vilket nästan aldrig skett förut ien sådan här fråga. Detta tiUmötesgående av önskemål, som vityckte var en gest, tar tiU utgångspunkt för en extra polemisk tonmot regeringen. Liknelsen med operationen, som redan nu bordeångra, spelar på en fördom, nämligen att arbete i den här fråganskuUe ha skett i hemUghet och att vi inte under dessa skulle ha försöktinformera svenska folket i den allmänna debatt som vi haft och i massmedia.Operationen - det olyckliga uttryck som använde - företogs i såfall då antog grundlagsförslaget. Det är inte baradet att liknelsen är dålig ur allmän synpunkt, utan den spelar på fördomen attarbetet skuUe ha skett i hemUghet och att medborgarna icke skulle hainformerats. Det andra jag tycker var trist var när sadeatt det i den broschyr som är under tryckning står att beslutet är fattat.Vad göras skall är allaredan gjort - maktfullkomlighet. Jag vUl bara upplysaherr om vissa grundläggande fakta. Det har lagts ned ett oerhört hårtarbete inom för att få fram broschyren så snabbt Målsättningen har varit att alla hushåll skall fåbroschyren. För att detta skaU ske måste det finnas ett färdigt heloriginal -som det trycktekniskt heter - , men tryckning startarsjälvfallet inte förrän fattat beslut. Där var alltså anklagelse felaktig. Eftersombroschyren måste vara korrekt är det naturligt att där står jag läser urkorrekturet; "fattade efter två dagars debattsitt första beslut. vårriksdag har tagit det andra beslutet." Mendetta går inte i tryck förrän har fattat sitt beslut. Fanns det då någonting i ändringsförslag sompå något avgörande sätt skulle ändra det här? Inom parentes sagt har i stortsett alla ändringsförslag godtagits, och enligt vad de som arbetatmed detta säger har det sakligt sett ofta varit bra ändringsförslag. Men i detändringsförslag som lämnat tiU står det:"Under denna vår kommer att fatta ett andra beslut om den nyagrundlagen, som träder i kraft den ." Det råder alltså ingentvekan hos heller: Vad göras skall är redan gjort. Det kommer attbli så här, det är ingen missuppfattning på den punkten. Ijustitiedepartementets broschyr har man alltså förutsatt dagens beslut, och omdet fattas så som en överväldigande majoritet här tycker kommer broschyren attgå i tryck. Här gäUer det en oerhört Uten detalj, och om den kan manha olika meningar. Vad jag tycker är trist är att återigen togtUlfället i akt att försöka spela på en fördom och anklaga justitiedepartementetför maktfuUkomhghet, därför att man där så oerhört hårt har drivitförberedelserna för denna broschyr att tryckningen kan börja i samma ögonblicksom har fattat sitt beslut, så att varje hushåU kan få sin broschyrunder mars månad. Det är återigen ett sätt att försöka tillmötesgå moderaternasönskemål, men detta försök till tillmötesgående besvarar med talom maktfullkomlighet. Det är Utet trist, och det tycker jag vi borde ha sluppiti dagens debatt. Man skall partierna emellan försöka visa litet generositet,när ett parti är angeläget om någonting. Och det är vad vi har gjort gentemotmoderata samUngspartiet i det här fallet. I övrigt, herr talman, har jag ingenting att tillägga tillde utmärkta inlägg i sakfrågan som gjorts av herrar i ,och . Fråga om uppskov med behandlingen av konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 6-8 HerrBOHMAN (m); Statsministerns moraliserande inlägg tvingarmig att fortsätta debatten. Det är ett unikt tillmötesgående, säger ,och en "gest" mot ett enskilt parti, när man låter utgeutformations-broschyren. Vi har tydligen helt olika uppfattningarom vad broschyrenskall syfta till. Jag trodde att statsministern och hans kolleger i regeringenansåg att broschyren skuUe gå ut tUl svenska folket, att det var för folketsoch inte för moderata samlingspartiets skull som socialdemokraterna lät föranstaltaom tryckning av en broschyr i'4 miljoner exemplar. Om motsatsen verkligen varfallet är det ju en uppseendeväckande omsvängning i synen den 27 febraari 1974 Fråga om uppskov med behandlingen av konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 6-8 påoppositionen som givit uttryck åt: att det skulle vara för vår skuUman gjort denna "gest", och inte för folkets skull. Det menar inteherr ! Ni kan inte mena allvar när Ni står och säger att Ni gjort"gesten" mot oss och inte därför att Ni begrep att människorna krävdeinformation, att opinionen i mycket stor utsträckning vUade på missförstånd ochatt det behövdes en aUmän upplysningskampanj om innebörden av det vUandegrundlagsförslaget. Herr statsministern upprepade ordet "trist" -jag vet inte hur : Trist trist trist! Det var trist att vi speladepå fördomen att grundlagen tUlkommit i hemlighet bakom lyckta dörrar och att viinte gi-vit information. Jag vet inte när kom in i kammaren i dag.Men om hade varit här och om hade lyssnat, hade Ni kunnatkonstatera att jag förklarade att påståendena om att vi inte gjort någontingför att informera var väldigt orättvisa. I varje faU har vi i mitt parti gjortså mycket vi kunnat för att informera våra medlemmar. Att sedan debatten varitmycket lågmäld och pressen inte engagerat sig på det sätt den borde då detgäller en viktig grundlagsfråga är en annan sak. Jag vet inte hur mycket nigjort i ert parti. Men jag sade att även om 'vi har aUdeles rent samvete ochäven om vi är alldeles övertygade om att det här är ett bra grundlagsförslag,som vi bör ta, så är det en realitet och ett faktum att opinionen i mycket höggrad vUar på missförstånd och missuppfattningar om vad det här gäUer. Jag sadeockså att vi är skyldiga att ta hänsyn tiU denna realitet. Det måste vara ettegenintresse för att inte fatta ett beslut i en fråga, om vilkenmänniskorna är dåligt informerade. Det må vara deras eget fel att de inte ärinformerade, men faktum kvarstår att människorna i vårt land är djupt oroadeoch inte vet vad det är fråga om. Det är detta som varit bakgrunden tUl vårthandlande. Vi går inte emot grundlagsförslaget, eftersom vi tycker att det är ettbra förslag med åtskilliga brister, men ändå ett bra förslag. Jag skaUutveckla det närmare sedan, och då kommer herrarna kanske att ångra en del avdet ni sagt . Sedan skaU vi klara upp det här med broschyren. När vibegärde en broschyr var syftet att broschyren skulle gå ut innan riksdagenfattade sitt beslut. När arbetat med den, måste man därnaturligtvis ha varit medveten om att vi viUe att broschyren skuUe gå ut iförväg. Texten måste då utformas så att ingen blir bunden utan så att vi stårfullständigt obundna när det gäller stäUningstagande tiU det kravsom vi stäUt. Det var det vi krävde, och det var på den punkten vi mötteförståelse bland dem som arbetade med broschyren i kanslihuset. Men man valdeatt redan i broschyren utgå från att redan tagit ställning. säger statsministern att det inte är för sent -broschyren är inte under tryckning. Jag har fått ett meddelande frånjustitiedepartementet där det anges att trycklov för broschyren lämnades den 19februari. Det är mot den bakgrunden jag har riktat kritik motjustitiedepartementet. Jag tror på vad folk skriver tiU mig, mendet kanske man inte skall göra. Jag tror också på de uppgifter jag får. Mendet är skillnad på att ge ett trycklov som innebär att man iordningstäUer ettoriginal och ett trycklov som innebär att man faktiskt sätter i gång tryckpressarna. När det gäUer broschyren stämmer inte det sadeatt man skuUe ha något slags förutsättningslös formulering. egetförslag tiU formulering var: "Under denna vår kommer att fattaett beslut om grundlagen." kommer ingen tvekan! Eftersomtryckningen startar efter beslutet kan man säga, vUket då är korrekt, attriksdagen har fattat beslut. Så gör inte detta tUl en fråga ommaktfullkomUghet! Sedan frågar : Är inte folket intresserat avinformation? Jo, självfallet. Men i aUa andra politiska frågor brukar vianvända den information som massmedia och partierna ger, och vi söker på detsättet sprida upplysning. förekommer en annons från någon myndighet. Imånga stora och för oss viktiga frågor har vi inte haft någon annan tillgång och det har heller inte ansetts att vi skall ha det - än massmedia och vår egenpartiorganisation för att få ut information. Men här sade : oss nu satsa statsmedel föratt gå ut med en broschyr till vartenda hushåU och göra detta snabbt. Vi troratt vi hade klarat informationen på de vanliga vägarna, men tyckteinte detta, och då gick vi dem tiU mötes. Här har vi aUtså visat dettatiUmötesgående, och det har nedlagts ett oerhört arbete för att snabbt få framett resultat. Men tycker inte att det är något tillmötesgående förhans synpunkter utan använder tiUfället tUl att rikta angrepp. Det är detta jagtycker är trist. Av flera skäl har vi ingenting emot beslutet om enbroschyr. Dels är säkerligen informationsbehovet i grundlagsfrågan mycketstort. Därför kan man vidta den unika åtgärden med en broschyr till variehushåU i landet. Dels har vi därigenom knäckt en viktig princip, nämligen att dettakan komma att förekomma även i andra frågor i , och det kan dä varavärdefullt med ett genombrott för en ny princip som sålunda harmedverkat tUl. Det trista i det hela är att inte kunde kostapå sig erkännandet att vi har sträckt oss väldigt långt för att möta hansönskemål utan att därmed ingripa i ordinarie arbete. Jag tror inte att det tjänar något till attfortsätta detta meningsutbyte. Jag viU bara påpeka att vad frågan gäller är omriksdagen skall fatta beslut före eUer efter det att informationsbroschyren hardistribuerats tiU hushåUen. Broschyren kominer att distribueras i mars.Riksdagen har alltså god tid att under vårens lopp fatta beslut efter det attbroschyren har utsänts. den 27 febraari 1974 Fråga om uppskov med behandlingen av konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 6-8 (vpk); Efter den här trista debatten tycker jagatt det framstår som alltmera klart, att det enda rimliga förslag som ärframlagt och som den 27 febmari 1974 Fräga om uppskov med behandlingen av konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 6-8 jag hoppasriksdagens ledamöter skaU stödja är vpk;s förslag, att behandlingen av detvilande grundlagsförslaget uppskjutes tUl höstriksdagen. Det förekom några ord i statsministernssenaste inlägg att beslutet om utgivande av en informationsbroschyr efterfattat riksdagsbeslut skuUe ses som genombrott för en ny princip. Jag viUklargöra att detta med informationer om riksdagsbeslut är en mycket känslig ochsvårbedömd fråga, alldeles särskUt, givetvis, om informationen som detföreslagits från ett parti, skall gå ut före det slutliga beslutet och därmed som tydligen är faUet av många kan komma att uppfattas som en partsinlaga. Det andra läget, då en informationsbroschyr går ut efterbeslutet, är givetvis mindre kontroversiellt, om i enighet skullebesluta i en viss riktning. Redan det förhållandet att man inom hardelade meningar gör att utsändandet av en broschyr även efter beslutet iriksdagen kan komma att uppfattas som en partsinlaga från dem som har företrättmajoriteten. Vi har frän aUmänna liberala utgångspunkter varit myckettveksamma att ge vårt biträde tUl att en broschyr skuUe ges ut. Eftersom det avett annat parti har ansetts vara en mycket angelägen sak, har vi emellertidinte velat motsätta oss själva utgivandet. Däremot har vi funnit att det ärriktigast att det formella och reella ansvaret för en sådan broschyrsutformning vilar på Kungl. Maj;ts kansli. Det är skälet till att folkpartietinte har gått in i någon detalj diskussion. Jag vill understryka att vi nogakommer att bevaka att denna broschyrs utgivande inte utan vidare tas tillintäkt för att - på skattebetalarnas bekostnad - särskildastatsmedel vid sidan av de tiU varje parti utgående partistöden skall avdelasför att hos medborgarna i förväg eller i efterhand söka vinna förståelseför ett riksdagsbeslut som kan ha genomdrivits av en majoritet mot enminoritet, ja, inte heller om hela stått samlad bakom beslutet. Ensådan informationsfråga måste noga prövas från fall till fall. Två saker framstår avslutningsvis som klara.Man är enig om att folket bör få information via en broschyr. Man är också enigom att partiernas stäUningstagande i denna fråga här i inte kanpåverkas av folkets eventueUa reaktioner på de informationer det får via enbroschyr. Under sådana förhåUanden kan jag omöjligen finna att det skulleutgöra en principfråga huruvida denna broschyr utkommer före eller efterbeslutet här i . Däremot ligger det någonting i det senast sade,att skaU en informationsbroschyr av det här slaget utges så är det principieUtriktigast att utge den efter det att riksdagsbeslutet är fattat. Då fårbroschyren mindre karaktär av partsinlaga och mer karaktär av inforniation tiUmedborgarna om ett av partierna under stor enighet fattat beslut. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på dels bifall tUl, dels avslag på detav framställda yrkandet att behandlingen av konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 68 skulle uppskjutas tUl , och förklaradesden senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren avslår det av herrBohman framställda yrkandet att behandlingen av betänkanden nr 68uppskjutes till onsdagen den 17 aprU röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit detta yrkande. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; den 27 febmari 1974 Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. § 5 Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. betänkanden nr 6-8 föredras ochdebatteras i ett sammanhang och yrkanden beträffande dessa betänkandenframstäUs under den gemensamma överläggningen. Härefter föredrogs betänkanden: nr 6 med anledning av motion om folkomröstning rörande detvUande förslaget tiU ny regeringsform, nr 7 med anledning av motioner om avslag pä vilandeförslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. samt nr 8 med uppgift på vilande förslagtUl ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. I detta betänkande behandlades motionen 1974:1175 av herrAdolfsson (m) vari hemställts 1. att skuUe för sin del anta lag omfolkomröstning angående förslag till ny regeringsform i huvudsakligöverensstämmelse med tiU motionen fogat förslag, 2. att skulle försin del besluta uppskjuta det slutliga ställningstagandet tiU det vilandeförslaget tUl ny regeringsform m. fl. därmed sammanhängande grundlagsändringartill riksdag, 3. att på huvudtitel anvisade ettförslagsanslag för folkomröstning i grundlagsfrågan om . Utskottet hemstäUde att skuUe avslå motionen1974:1175. den 27 febraari 1974 Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. Till betänkandet hade fogats ett särskUt yttrande av herrAhlmark (fp). I dettabetänkande behandlades motionerna 1974:350 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nuvar i fråga, hemställts i första hand att skuUe bordlägga förslagettill ny regeringsform, ny riksdagsordning m. m. tUl höstriksdagen 1974, och omdetta inte skulle vinna bifall i andra hand att skuUeavslå det av riksdag såsom vUande antagna förslaget tUl nyregeringsform, ny riksdagsordning m. m. samt 1974:594 av i (m) vari hemstäUtsatt skulle avslå grundlagsförslaget. 1. att riksdagenskuUe avslå motionen 1974:350 såvitt gällde yrkandet om uppskov tillhöstsessionen 1974 med den slutliga prövningen av de vUande förslagen, 2. att motionen1974:350 i vad den avsåg avslag pä de vUande förslagen och motionen 1974:594 under hänvisning tiU vad i betänkandet anförts - inte skulle föranleda någonriksdagens åtgärd. Reservation hade avgivits av herrBerndtson (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1974:350 i hithörandedel beslutade att uppskjuta den slutliga prövningen av de med anledning avkonstitutionsutskottets betänkande 1973:26 som vilande antagna förslagen tillny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. tUl . TUI betänkandet hade fogats ettsärskUt yttrande av (). hade förriksdagens slutliga ställningstagande anmält vid riksdag som vUandeantagna förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning ävensom förslagtUl ändring i successionsordningen och förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen.Utskottet hänvisade tUl sitt betänkande 1973:26 och propositionen 1973:90. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1) av herrarWerner i (m) och (), 2) av (). i (s): Sedan vi nu beslutat avgöra ärendet ärdet tre frågor som vi ställs inför. Den första frågan är om vi skall beslutaanordna en rådgivande folkomröstning eller inte. utskotthar avstyrkt motionen om folkomröstning. Vi har inte funnit tiUräckliga skälför en sådan exceptioneU åtgärd i svenskt poUtiskt liv som en folkomröstningutgör. I huvudsak är det fyra skäl man anför för en folkomröstning. Det första är att en sådan utgör den enda möjligheten attnu stoppa det vUande grundlagsförslaget. Den som anser att det vilandegrundlagsförslaget är betydligt bättre än regeringsform kansjälvfallet inte ansluta sig tiU folkomröstningsyrkandet för att stoppagrundlagsförslaget. Det andra skälet är att en folkomröstning skulle ge en godinformation om det vilande grundlagsförslaget. Detta kan vara riktigt, men detär långt ifrån säkert. Den sakliga upplysningen kan dränkas i en känsloflod.Framför aUt anser jag att en folkomröstning är en alltför stor apparat attgripa till enbart av informationsskäl. När folkomröstningsinstitutionen på sintid infördes var motiveringen inte att man viUe öka kunskaperna i alkoholfråganutan att man vUle höra folkets mening om förslaget om ett totalt rusdrycksförbud.Denna fråga hade stått på den politiska dagordningen i ungefär tre decennier.Den var kontroversiell. Den skar tvärsigenom partierna - framför allt genom ettparti. drev mycket hårt kravet på rusdrycksförbud. Andragrupper motsatte sig det lika energiskt. I den situationen ville man hörafolkets mening genom folkomröstning. Trots att jag i annat sammanhangvetenskapligt studerat förspelet tiU folkomröstning har jag intefunnit att man åberopade som ett skäl för folkomröstningen att den skuUe ökakunskaperna i alkoholfrågan utan endast att man vUle höra människornas mening.Inte heUer vid senare folkomröstningar har utgångspunkten varit att man velatöka informationen i olika frågor. Informationen får ta sig andra former. Det primäramed de rådgivande folkomröstningarna kan inte vara något annat än att riksdagenskall inhämta råd genom dem. Ett tredje skäl som man åberopar är att man anser sig inteveta vilken ståndpunkt folket har i författningsfrågan. Vid en folkomröstningfår man mycket dålig information om detta. Med den sammansättning somnej-gruppen har kan man tyda ett nej på många ohka sätt. Det finns ingenentydig mening som kommer tiU uttryck. Därför blir en folkomröstning fögameningsfylld. Riksdagsmännen får ingen vägledning genom folkomröstningen. förbindes detta tredje skäl med ett fiärde,nämligen att inte har moralisk rätt att anta en ny författning utanföregående folkomröstning. Man hävdar att är en part som genomgrundlagen ingår någon form av avtal med svenska folket. Det är tankar meddjupa rötter i den naturrättsliga spekulationen. Framför allt knyter detta antiU tanken att staten bygger på ett kontrakt. Detta kontrakt skall återupplivasvar gång man gör mera genomgripande förändringar i författningen. Nog är detsäUsamt att få höra detta 1974, och framför aUt att det förs fram av en lärdjurist. Gör tankeexperimentet att vi skuUe tiUämpa denna lära iSverige! Ingen svensk författning skulle ha moralisk giltighet. Ingenförfattning har nämligen föregåtts av någon folkomröstning. Folkomröstningsinstitutetär sent i vårt land. Inte ens författning, som man ju framställer som det stora idealet, föregicks av någon folkomröstning. Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. 5 protokoll 1974. Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m.