prot · FX09139 · 1974-12-31 00:00:00 — § 10 Fortsatttillämpning av prisregleringslagen IflH h 1Q74 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 38 i anlednmg av propo- sitionen1974:160 angående förlängd tillämpning av allmänna prisregle- Fortsatt tillämpning ringslagen (1956:236) jämte motion. av prisregleringsla gen Kungl. Maj:i hade i proposilionen 1974:160(handelsdepanementei) fö reslagit alt godkänna atl Kungl. Maj:i förordnade om fortsatt tillämpning av 2-4, 6, 8 och 9 SS allmänna prisregleringslagen under liden 20 december 1975. I delta sammanhang hade behandlats den i anledningav propositionen väckta motionen 1974:1958 av i (m) varihemställts alt skulle besluta att med avslag pä Kungl. Maj:tsproposition 1974:160 förlänga lillämpningsiiden för den allmännaprisregleringslagen (1956:236) till . atlriksdagen med bifall till Kungl. Maj:ls förslag och med avslag på motionen1974:1958 godkände att Kungl. Maj:l förordnade om fortsatt tillämpning av 2-4,6, 8 och 9 §§ allmänna prisregleringslagen den 21 december 1974-den20 . Reservation hade avgivits av herrar ()och () som ansett atl utskottet bort hemställa, atl med anledning av Kungl. Maj:tsförslag och med bifall lill motionen 1974:1958 godkände att Kungl. Maj:tförordnade om försatt tillämpning av 2-4, 6, 8 och 9 §§ allmännaprisregleringslagen under liden 31 maj 1975. I alla länder, vars ekonomiska organisation bygger på näringsfrihet,betraktas prisstopp och olika former av prisreglering som exceptionellaåtgärder, som regeringar inle får tillgripa annat än under mycket speciellabelingelser. Del finns starka skäl för detta. Möjligheternaalt tillgripa prisstopp skall finnas. I samband med allvarliga krisiillstånd,som inslag i ekonomiska krisprogram och vid internationella prisrörelser avundantagskaraktär kan prisreglering behöva komma lill användning. Prisstopphar emellertid till sina verkningar karaktären av en Döbelns-medicin: de döljersymtomen och förvärrar sjukdomen . Prisstoppstoppar inte priser. Prisstopp höjer däremot priser. Man kan med prisregleringförhindra en prisstegringskrafis omedelbara genomslag, men det kostar ocksånågot. Prisreglering i sig själv leder lill ineffektivitet, snedvridningar,substilutionseffekter och naturligtvis också risker för sysselsättningen. Delfinns även ett andra skäl av politisk natur till att enfull-maktslagsliftning om tillgripande av prisreglering bör vara av tillfälligkaraktär. Frestelsen kan bli för stark för en regering som har delta instrumentständigt i sin hand alt i lagom tid inför etl val tillgripa prisslopp. Vi kanlänka oss bilden av en finansminister som låter sig uppvaktas med blommor fräntacksamma husmödrar i en valrörelse. Jagmedger, herr talman, atl detta var hypotetiskt och en karikatyr, men detillustrerar det angelägna i atl lagstiftningen klart avgränsar prisregleringensanvändning till undanlagssitualioner med hänsyn till dess oberäkneliga ochskadliga effekter pä sikt. Moderatasamlingspartiet har vid upprepade tillfällen vänt sig mot atlprisregleringsinstrumenlei skall fä användas som ett normalt inslag i denekonomiska politiken. yrkade vi avslag på propositionen 108 om fortsatttillämpning och avvisade vi regeringsförslaget om en utvidgning avprisregleringslagen. I andra situationer har vi emellertid accepterat attprisreglering tillämpas. En sådan situation måste anses föreligga lillskillnad från de tidigare tillfällen dä riksdagen tillstyrktprisregleringslagens tillämpning. Uppenbart är risker för allvarligaprisstegringar för handen. Vi är alltså beredda all tillstyrka enförlängning av lillämpningsiiden för lagen. Vivill emellertid understryka att prisreglering är ett allvarligt ingrepp iekonomin, som kan förväntas leda lill besvärliga ekonomiska rubbningar.Jag vill här bara peka på jordbrukssektorn där svårigheter kanbefaras. Del är därför rimligt all riksdag inför det nya budgetåretfår möjlighet atl pröva frågan om fonsall prisreglering. Etl lämpligt tillfälletill della är vid behandling av komplet-leringspropositionen . En förlängning av prisregleringslagen bör alltså enligt vår mening inlegälla längre än till . Med detta, herr talman,vill jag yrka bifall lill reservationen. Fortsatt tillämpning av prisregleringslagen detta anförandeinstämde (). Allmänna prisregleringslagen har snan varit i lill-lämpning i tvåår. Under denna lid har vissa förändringar i dess till-lämpning genomförts. Imars utvidgades prisstoppet på vissa baslivsmedel alt gälla även mjöl ochbröd. infördes prisstopp på vissa pappersprodukter ochbyggnadsmaterial. upphävdes prisstoppet på pappersprodukter med någotundantag och i ställe! infördes skyldighet alt anmäla prishöjningar. Iseptember slutligen upphävdes prisstoppet pä trävaror och ersattes även pådelta område med en skyldighet att förhandsanmäla prishöjningar. Vid sammatillfälle infördes också prisstopp på lantbruksmaskiner och gödselmedel. 1samband med den oljeförsörjningskris som uppstod kompletteradesprisstoppet med prisreglering för motorbensin, brännolja och eldningsolja. Nr 139 Åtgärder inom ramen för den allmänna prisregleringslagen har alltså Tisdagenden ' ''y*''"* utsträckning tillgripits under desenaste åren. ''" äeärderna har varit tendenser till onormalt kraftiga prisstegringar. --------------- Detförtjänar emellertid i detta sammanhang atl särskilt betonas atl de Fortsatt tillämpningåtgärder som kan vidtagas inom ramen för den allmänna prisreglerings- av prisregleringsla- lagen endast är temporära och kompletterande åtgärder föratt bekämpa gen infiationen. Tyngdpunkten i infiationsbekämpandelmåste självfallet lig- ga inom andra sektorer avden ekonomiska politiken. Detta konstaterat närmast i anslutning till herr afUgglas anförande här . Detförtjänar också att understrykas att den prisreglering som regeringen efterriksdagens bemyndigande vidtar måste utformas med den allra största varsamhet.Det ligger i systemets natur atl prisstopp och andra prisreglerande åtgärderaldrig får bli självändamål och överleva sig själva utan alt de måste ständigtanpassas till de reella förutsättningarna. Detta ställer mycket stora krav påden administrativa handläggningen av dessa instrument. Jag finner det isammanhanget angelägel att betona atl åtgärdernas effekt i väsentligutsträckning beror pä om administrationen av prisregleringslagen knyts så näralill de reella för-utsällningarna att respekten och förståelsen för varjeenskild åtgärd kan upprätthållas i handel och näringsliv i övrigt. har att taställning till frågan om lagens tillämpning för ytterligare ett är, dvs. När finansutskottet i fjolbehandlade samma fråga rådde i princip enighet om det berättigade i attförlänga lagen ytterligare etl år. Visserligen består i är enigheten ibedömningen att den allmänna prisregleringslagen bör äga fortsatt tillämpning,men utskottet är tyvärr inte enigt när det gäller alt föreslå riksdagenförlängning av lillämpningsiiden. Utskottsmajoriteien har i det nu aktuellaekonomiska lägel inte funnit några som helst skäl att föreslå en kortarelillämpningstid än . Bakgrunden för uiskoitsmajoriietensställningstagande är självfallet de oroande prisstegringstendenser somalltjämt dröjer kvar. beräknar i sin höslrapporl allprisstegringarna kan komma all uppgå lill . Del äravsevärt högre än man väntal . Även om en viss dämpning iprisstegringarna bör kunna förutses för nästa är torde det, inte minst motbakgrund av den mternationella utvecklingen, finnas anledning att räkna med allkonjunklurinslitulels prognos om en prisuppgång på 7 å kan vararealistisk. Åtgärderna inom ramen för den allmänna prisregleringslagen bliralltså även mycket väsentliga kompletterande instrumenti den allmänna inflaiionsbekämpningspolitiken. Inte minst i ett ekonomisktlabilt läge av den art vi nu kan säga att vi befinner oss i bör det bestämdakravet understrykas att prisregleringsätgärderna även i fortsättningentillämpas smidigt och avvecklas utan kraftiga prisstegringar så snartmarknadssituationen tillåter det. Utskoitsmajoriietensbedömning kan sammanfattas på delta sätt: Pris- 158 regleringslagen förlängd är ettofrånkomligt instrument bland andra i arsenalen avinfiationsbekämpningsmedel. Den är emellertid endast etl sekundärt instrumentoch tyngdpunkten i samhällets åtgärder för alt begränsa infiationen måstedärför ligga pä andra områden. Jag ber atl få yrka bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande nr 38. HerrLÖFGREN (fp): Jag har uttalat betänkligheter mot en alltförensidig tro på prisregleringar och långvarigt verkande prisstopp. Jag var ocksåreservant när vi förra gången behandlade en utvidgning av denna lagstiftning.Jag vill påpeka all jag då alldeles särskilt satte fingret pä nödvändigheten aven ordentlig aktion för att bekämpa inflationen. Avallra största vikt är en naturligt verkande konkurrens och verksamma åtgärderinom den ekonomiska politiken för att förhindra och motverka inflationen. Den 3maj , när vi debatterade denna fråga och jag stod på reservantplats, sadeherr följande: "Huvudsakenär att ni försöker sätta er in i vad det är fråga om. Det gäller inle all göranågra stora ingrepp på prisregleringens område. Det gäller att skapa en bättremöjlighet för regeringen att via fullmaktslagen gripa in i etl tidigareskede." Jaghar fäst avseende vid delta uttalande mot bakgrunden av vad vi senare har fåttuppleva. Det prisstopp som regeringen införde på trävaror kom myckel sent iförhållande lill vad en prisövervakning skulle ha föranlett. Den svårighet somuppstod för många företagare genom den mycket betydande retroaktiviteien idetta prisstopp har varit särskilt besvärande. Närjag står på majoritetens sida och godkänner det förslag som utskottethär har kommit fram till, nämligen att förlänga lagen såsom Kungl. Maj:t begär,är jag särskilt angelägen atl peka på att utskottet har gjon etl betydelsefulltuttalande: "Utskottet vill också betona vikten av att prisövervakning skerpå sådant sätt att om prisstopp måste införas della kan tillämpas ulan eller ivarje fall med så liten retroaktiv verkan som möjligt." Jag har velat anföra delta som ett väsentligt skäl till att jag dennagång helt och hållet har anslutit mig lill den majoritet som har ansett detnödvändigt att förlänga prisregleringslagen på det sätt som här föreslås avutskottet. och jag är tydligen helt eniga om att prisstegringarnormalt skall bekämpas med andra medel än prisreglering. Den åsiktsskillnad somföreligger här gäller ju uteslutande beslutet om den fortsattalillämpningsiiden. erinrade om att förra gången enighet förelåg omen fortsatt tillämpningslid . Det för oss i Lagförslagom kreditpolitiska medel, m. m. detta sammanhang avgörandeär atl prisstopp inte gradvis får utvecklas till ett normall inslag i denekonomiska politiken. Lagen har enligt vår mening nu varit i tillämpning underså all en kortare fortsatt tillämpningstid förefaller oss myckelönskvärd med hänsyn till att i vår skall få möjlighet all åter prövafrågan. HerrÅSLING (c): Jag kan gärna vitsorda alt i denna fråga föreligger baranyansskillnader mellan herr och min uppfattning. Jag vill dock betonaatt denna lagstiftning har en karaktär av fullmaktslag och atl diskussionenbeträffande tillämpningen med fördel kan anstå till dess man tar upp bedömningenav konkreta åtgärder som har föranleits av fullmaktslagen. Motden bakgrunden finns det enligt vår mening ingenting atl invända mot enförlängning pä ett är. Tvärtom, i det ekonomiska läge som vi nu befinner oss iär uiskoitsmajoriietens förslag etl uttryck för en målmedveten strävan attbemästra infiationsiendenserna. Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskoitetshemställan, dels reservationen av herrar och , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. §11 Lagförslag om kreditpolitiska medel, m. m. Föredrogs finansuiskoitets betänkande nr 39 ianledning av propositionen 1974:168 med förslag lill lag om kreditpoliliskamedel, m. m., jämte moiioner. I propositionen 1974:168 hade Kungl. Maj:i() efter hörande av lagrådet föreslagit att anta ipropositionen framlagda förslag till 1. lag om kreditpolitiska medel, 2. lag om ändring i lagen (1934:437) för Sverigesriksbank, 3. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningari rätten an utbekomma allmänna handlingar, 4. lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, 5. lag om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker, 6. lag om ändring i lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Propositioneninnehåller förslag till lag om kreditpolitiska medel och lill vissa följdändringari bl. a. banklagstiftningen. Lagenom kreditpoliliska medel föreslås ersätta de nuvarande kreditpolitiska lagarnafrån , dvs. likviditets- och kassakvotslagen, pla-ceringskvotslagen ochränieiegleringslagen. Den nya lagen skall liksom dessa ha karaktär avfullmaktslag. För tillämpning av lagen krävs förordnande av regeringen. Päframställning av fullmäktige i kan förordnande om kredilpoliliskimedel meddelas, om det behövs för au uppnå de mål som fastställts förriksbankens penningpolitiska verksamhet. Dengällande kreditpoliliska lagstiftningen utmärks av en långt gåendedetaljreglering i fråga om de olika kreditpolitiska medlen. 1 den föreslagnalagen anges i princip endast ramar och riktlinjer för lagens tillämpning. 1övrigt överlåts det på att utfärda behövliga föreskrifter. Denföreslagna lagen upptar kreditpoliliska medel som svarar mot dem som ingår iden nuvarande lagstiftningen, dvs. likviditets- och kassakrav, placeringspliki,emissionskontroll och räntereglering. Ytterligare två instrument föreslås ingåbland de lagreglerade kreditpoliliska medlen, nämligen utlåningsreglering förkontroll av bankinstituiens utlåning och särskild placeringspliki förtryggande av bostadsbyggandets försörjning med byggnadskrediter. Motbakgrund av den genomförda samordningen av bank-insiitutensrörelseregler har den föreslagna lagen i princip utformats enhetligt för deolika bankinsliiutsgrupperna. Den nuvarande särskilda regeln för SparbankernasBank och vid tillämpning av likviditetskrav föreslås dock bliöverförd till den nya lagen. Vidare finns liksom möjlighet förriksbanken all i olika hänseenden differentiera föreskrifter, om det ärmotiverat av hänsyn lill skillnader mellan olika instituts verksamhet. Denuvarande kreditpoliliska lagarna är tidsbegränsade. Efter beslut av gäller de tills vidare, dock längst till utgången av . Dennya lagen föreslås gälla ulan lidsbegränsning och träda i kraft ." Lagförslagom kreditpolitiska medel, m. m. Idetta sammanhang hade behandlats de i anledning av proposilionen väcktamotionerna 1974:1996av i m. fl. (fp, c, m), 1974:1997 av m. fl. (vpk) varihemställts alt skulle besluta an 19 § i förslaget till lag omkreditpolitiska medel skulle erhålla av motionärerna angiven lydelse,innebärande atl förordnande om allmän placeringspliki skulle kunna meddelas föratt tillgodose behovet av långfristig kredit även ål landstingskommun ochprimärkommun. 1Riksdagens protokoll 1974. Lagförslagom kreditpolitiska medel, m. m. 1974:1998 av herrHylländer (fp) vari hemställts A. atlriksdagen beslutade avslå propositionen i vad avsåg förslaget till lag rörande utlåningsreglering, emissionskontroll, allmän placerings plikt, särskild placeringspliki och räntereglering, B. atlriksdagen, därest yrkandet under A skulle avslås, beslutade att förordnanden utfärdade med stöd av 14 § lill och med 27 § i förslag till lag om kreditpolitiska medel förelades för godkännande inom efter tillkännagivandet samt att lag om kreditpoliliska medel skulle gälla för av . 1974:1999 av m. fl. (c) varihemställts att vid behandlingen av proposition 1974:168 beslutade 1. att den föreslagna nya lagen om kreditpoliliskamedel tidsbegränsades lill , 2. att som sin mening uttala vad som anföns i motionenbeträffande den särskilda placeringsplikten och kreditförsörjningen för mindreoch medelstora företag samt 1974:2000 av i m. fl. (m) varihemställts att för sin del beslutade om av motionärerna föreslagnaändringar i till Kungl. Maj:ts proposition 1974:168 fogade förslag lill lag omkreditpolitiska medel, nämligen 1) alt 1 S skulle erhålla av motionärerna angivenlydelse, innebärande all den särskilda placeringsplikien skulle utgå urlagförslaget, 2) att 3 § andra stycket skulle erhålla avmotionärerna angiven lydelse, innebärande att även emissionskontroll bordetillhöra gruppen extraordinära medel, 3) att 4 § andra stycket skulle erhålla avmotionärerna föreslagen utformning och lydelse, innebärande dels atl varjeförordnande om kreditpoliliska medel skulle tidsbegränsas lill , dels attförordnande om extraordinära kreditpoliliska medel i efterhand bordeunderställas för godkännande, 4) att 22, 23 och 24 §§ om särskild placeringspliktskulle utgå ur lagförslaget, 5) alt 33 § skulle erhålla av motionärerna angivenlydelse, innebärande atl beslut skulle kunna överklagas hos Kungl.Maj:t, 6) alt övergångsbestämmelserna till lageni viss del skulle ha av motionärerna angiven lydelse, innebärande attlagstiftningens giltighetstid skulle begränsas lill . 1.beträffande förslag till lag om kreditpolitiska medel au medanledning av Kungl. Maj:is förslag och med bifall till motionerna 1974:1999moment 1 och 2000 moment 6 samt med avslag på motionerna 1974:1996, 1997, 1998och 2000 momenten 1-5 skulle anta det i propositionen 1974:168 framlagdaförslaget till lag om kreditpolitiska medel med den ändringen att 4 §och övergångsbestämmelserna skulle erhålla av utskotiet föreslagen lydelse, 2. beträffande den särskilda placeringsplikten ochkrediiförsörjningen alt med anledning av motionen 1974:1999 moment 2som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört.. 3. beträffande övriga i propositionen framlagdalagförslag att med bifall till Kungl. Maj:is förslag skulle anta iproposilionen 1974:168 framlagda förslag lill A. lag om ändring ilagen (1934:437) för riksbank, B. lagom ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar, C. lag om ändring ilagen (1955:183) om bankrörelse, D. lag om ändring ilagen (1955:416) om sparbanker, E. lag om ändring ilagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen. Lagförslag om kreditpolitiska medel, m. m. 1) avherrar () och () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, beträffandeförslag till lag om kreditpoliliska medel au med anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motionen 1974:1998 moment B och med bifall lill motionerna1974:1999 moment 1 och 2000 samt med avslag på motionerna 1974:1996, 1997 och1998 moment A skulle anta det i propositionen 1974:168 framlagda förslagel tilllag om kreditpolitiska medel med den ändringen att 22, 23 och 24 §§ skulleutgå och atl I, 3, 4 och 33 §§ samt övergångsbestämmelserna skulle erhålla avreservanterna föreslagen lydelse, 2) av (vpk) som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, beträffande förslag till lag om kreditpolitiskamedel au med anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall lillmotionen 1974:1997 samt med avslag på motionerna 1974:1996, 1998, 1999 moment 1och 2000 skulle anta det i proposilionen 1974:168 framlagda förslagel till lagom kreditpoliliska medel med den ändringen atl 19 § skulle erhålla avreservanten föreslagen lydelse. Det utskottsbetänkande som vi nu skall ta ställning till avser förslaglill lag om kreditpolitiska medel, och det är föranlett av proposilionen 168.Den proposilionen togs i konselj , och sedan den delats ut iriksdagen var sista . Om jag räknar in ävenmåndagar hade vi sammanlagt lill vårt förfogande efter dennasista motionsdag. skulle finansutskotiet arbeta medföredragningar av propositionen och därav följande motioner, få lyssna tillvad represenianier för såväl som , ,Svenska Lagförslagom kreditpolitiska medel, m. m. sparbanksföreningen hade för kommentarer m. m. att framföra, föratt kunna justera sill belänkande med den pressen påoss, all vi måste vara klara innan kammardebaiien började. Fördem som av olika anledning inie kunde godta förslaget i dess helhet återstoddärefter att under samma tidspress skriva reservationer, så alt betänkandetkunde gå till tryck, sedan sekretariatet - fortfarande med samma tidspress påsig - kunnat sammanställa det omfattande material som återfinns iutskotlsbelänkandet. Jaganser att regeringen - milt sagt - i hög grad överskattar riksdagensmöjligheter att effektuera regeringens förslag, som läggs så sent på riksdagensbord. är inte heller del enda exempleipå sent lagda förslag, utan det hartyvärr mera blivit praxis år . Men när det gäller just detta betänkandehar jag speciellt försökt att undersöka om det inte varit möjligt all undvikaden nu uppnådda situationen. Jag har då kommit fram till all del inle borde haberett några större svårigheter. Förspelettill proposilionen är an tillsatte en utredning på trepersoner, som hade sakkunskap speciellt från deparlemenl och riksbank. När nuherr Sträng dels gell denna utredning detaljerade direktiv, dels icke låtituiredningen bli parlamentarisk, är det ganska förvånande alt utredningensbetänkande inte kommit fram . Om detta betänkande bara kommit framhösten 1973 hade proposilionen kunnal läggas och fållerforderlig tid lill behandling. Detsamma gäller för de remissinstanser tillvilka utredningsresultatet remitterats. Det är inte mindre än 34 stycken, bl.a. kreditinstituten utanför , vilkas beroende av lagförslagen är såstort, atl man ställer sig undrande lill alt de inte alls varit företräddaredan i utredningen. Följdenav remissen blev nu att ett stort antal instanser hade många erinringar allframföra, vilka redovisas i proposilionen. Men har inle velaltillmäta dessa många erinringar någon betydelse, utan han har, såviii jag kanbedöma, helt följl utredningens förslag - bara med ell enda undanlag. Delgäller huruvida avvikelser från den uppgifts-skyldighet som utredningenföreslagit skall föranleda vite. Där avsiyrker förslaget om vite,vilkei får anses som ganska remarkabelt i detta sammanhang. Iövrigt kan man konstatera att så alt säga går hand i hand meduiredningen - det är bara i utiryckssättet i propositionen man kan iakttaganågon skillnad. Jag skall be au få göra några citat ur ut-skotlsbeiänkandei.Där heier del: "Departementschefenföljer i detta avseende utredningens förslag." "Departementschefenförordar därför att den kreditpoliliska lagstiftningen utformas i enlighet medde principer utredningen angcil." "Departemenischefendelar också utredningens uppfattning." "Departementschefenansluter sig till utredningens uppfattning." "Departementschefenanser i likhet med utredningen." "I likhet medutredningen--- anser departementschefen." Dåjag har läst avsnittet om vad departement.schefen tänker och tycker och funnitden absoluta överensstämmelse som råder med vad utredningen föreslagit, harjag nästan saknat den mening som skulle ha kunnat ersätta alla dessa citat. Detkunde ha stått ungefär följande: "Uiredningen har på ett förtjänstfulltsätt följt de direktiv jag givit den och avhållit sig från attdärutöver lägga några andra synpunkter på den kreditpolitiska lagstiftningen.Jag saknar därför anledning att närmare 3a in på vad de remissinstanser vilkahar avvikande mening anfört." Analogt härmed hade det också varit merarationellt om departementschefen på förhand meddelat remissinstanserna, attavvikande uppfattningar gentemot utredningsförslaget icke skulle beaktas. Dåhade många dyrbara arbetstimmar kunnat inbesparas och användas till annatändamål. Vad jag nu sagt kanske av många uppfattas som etl försök alt raljeraoch skämta, men jag kan försäkra an så är ej fallei. Jag fick idén lill dessatankegångar då jag läste in ett annat ärende som finansutskonei behandlatsamtidigt med propositionen om kreditpoliliska medel. Jag avser framställningen1974:22 från fullmäktige i med förslag om organisationm. m., som föranlett finansutskottets betänkande nr 40. 1 detta ärende har enutredning arbetat och framlagt förslag till ändringar vilka efter företagenorganisationsöversyn godtagils av riksbanksfullmäktige och därefter förelagtsriksdagen. Där framhålles bl. a. följande: "Ulredningensförslag till resursförstärkningar har tre syften.