prot · FX0918 · 1974-12-31 00:00:00 — Det finns tusen och ett andra områdeni samhället där könsdiskrimineringen, med dessa gruppers gillande, kommer tUluttryck. Gå till attack mot dessa former av könsdiskrimine- ring istället för att hyckla om likstäUdhet i fråga om den feodala kvarleva sommonarkin utgör! Ämbeten som går i arv även om båda könen omfattas harinte ett dugg med demokrati att göra. Kravet på kvinnlig tronföljd har därförinte det minsta med jämlikhet att göra. Från kommunisterna har vi ställt fem frågori förgrunden i debatten om den nya grundlagen. Krmg dessa frågor har vi söktskapa debatt. Det skall dock i sanningens namn erkännas att när övriga partierinte vill debattera utan vUl lägga locket på är det inte lätt att i valrörelsenfå fram dessa frågor till debatt. Vi ställerföljande krav: Den nationella självbestämmanderätten måstevärnas. Därför måste EEC-paragrafen strykas. Parlamentarismen,de folkvaldas makt över rikets ledning, måste genomföras fullt ut. Därför måstemonarkin avskaffas. Den allmännarösträtten måste göras lika. Därför måste 4-procents-spärren bort. Medborgerligafri- och rättigheter måste ges grundlagsskydd. Rättigheterna måste skyddas ochregleras i lag. Lagstiftaren skaU inte få skapa sådana regler som i realitetenkränker och upphäver rättigheterna. Lönarbetarnasrätt att bekämpa klassförtrycket måste slås fast i grundlagen. Som målsättningskall stäUas folkets rätt att bekämpa utsugningen och upprätta samhällsförhåUandensom tryggar arbete, bostad, utbildning, kultur och välfärd. Lagar och avtal somförhindrar eller inskränker rätten till organisation och agitation påarbetsplatserna, rätten till förhandlingar i alla frågor som rör arbetslivetoch rätten att strejka måste göras oförenliga med grundlagen. Detta betyder attparagraf 32 förbjuds, liksom paragraf 4 i kollektivavtalslagen och motsvarandeparagrafer i stats- och kommunaltjänstemannalagarna. Vi är för en författningsreform, eftersom den nu gällandeförfattningen på en rad punkter passerats av utvecklingen själv. Men vi ärmotståndare tUl det nu vilande författningsförslaget, eftersom det på avgörandepunkter inte svarar mot de krav man kan ställa på en ny författning. Vi harinte alls svängt, . Vårt ställningstagande är logiskt. Det är inte till fyllest att en författningsreformbegränsas tUl att gällande praxis skrivs in i grundlagarna. Allvarligare är attreaktionära inslag bevaras och att nya inslag tillföres som strider mot demokratin. Liksom varje erövring av fri- och rättigheter skett istrid, där arbetarklassen gått i spetsen, är också värnet av de medborgerligarättigheterna i hög grad en kampfråga. Men arbetarklassen har alltid haft ettintresse av en demokratisk lagstiftning. Folkets egen politiska vaksamhet ochaktivitet är det bästa försvaret för dess rättigheter. Men en demokratiskförfattning är en värdefull bundsförvant till folkflertalet. Det är därför vi kräver grundlagsskydd för demedborgerliga fri- och rättigheterna. Det är därför vi kräver grundlagsfästa rättigheter för dearbetande på arbetsplatserna. Det är därför vi kräver att EEC-paragrafen, som undergräver den nationeUasjälvbestämmanderätten, skaU slopas. Det är därför vi kräver att 4-procentsspärren, som innebären åsiktsgradering och kan leda tUl att hundratusentals väljare blir orepresenterade,skall slopas. Det är därför som vi kräver att monarkin, som är enkvarleva från det gamla feodalväldet och en symbol för reaktionär ideologi,avskaffas. Vårt parti har upprepat dessa krav. Viställde konkreta krav på ändringar i första behandlingen av grundlagsförslaget.De borgerliga och socialdemokraterna avslog våra förslag. Därför tUlgodoserheller inte det vilande gmndlagsförslaget dessa viktiga förutsättningar för attgrundlagen skaU tjäna det arbetande folkets intressen. Den brådska varmed övriga partier vUl klubba det vilandegrundlagsförslaget är illavarslande. Inga informationskampanjer ändrar denbedömningen. När nu en debatt kommit tUl stånd, vilken man i ord säger sighälsa med tUlfredsställelse, borde möjligheter ges för att denna debatt vidgas.Visst är det både reaktionära och progressiva strömningar som kommer fram idebatten, men den möjliggör för allt bredare skikt av medborgarna att sätta sigin i grundlagsfrågan. Den pågående debatten är i någon mån en ersättning förden uteblivna debatten i valrörelsen och bör vara tUl nytta för den nyvaldariksdagens ställningstagande. Vi kräver därför att förslaget tiU ny grundlag skallbordläggas tUl höstriksdagen, och om detta avvisas, yrkar vi avslag på detvilande grundlagsförslaget och vidgade direktiv till fri-och rättighetsiitredning. Dessa direktiv bör gälla grundlagsfästa medborgerligarättigheter, grundlagsfästa rättigheter för de arbetande, slopande avEEC-paragrafen och 4-procentsspärren liksom införande av republik. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: undrar varför vi kritiserar vänsterpartietkommunisterna när det kräver fri- och rättigheter i författningen. Vi gör det för det första därför att det är så falskt närett parti, som ständigt stött diktaturer i närhet, nu plötsligt börjarutmåla sig som den enda försvararen av de demokratiska fri- och rättigheterna. Vi gör det för det andra därför att kommunisterna i sinaegna förslag tUl lagparagrafer har visat vad de är ute efter. "Folket harrätt att försvara sig motoch bekämpa utsugning och klassförtryck ", är ert förslag Biandekonomi och privat ägande är "utsugning" enligtkommunistisk dialektUc. Alltså har man rätt att upphäva dem i vilka former somhelst. Partier som motverkar socialismen stöder "klassförtryck",enUgt marxistisk terminologi. Att bekämpa klassförtryck är alltså att upphävarätten för icke-socialistiska partier. har ju i en färsk artikel iSocialistisk debatt visat hur man ser på de demokratiska fri- ochrättigheterna; "Arbetarklassens och det kommunistiska partiets avgörandeuppgift är kampen för socialism. AUa andra uppgifter måste underordnas dennahuvudmålsättning. Men kampen för socialismen underlättas av demokratiska fri-och rättigheter." Vi skall alltså ha demokratiska fri- och rättigheter sålänge som de underlättar "kampen för socialism". Men i det ögonblicksom demokra- tiska fri-och rättigheter skuUe försvåra den kampen är huvudmålsättningen given. Den äratt genomföra kommunismen och inte friheten. Det blir alldeles uppenbart när man läser andra ledandekommunister hur de tänker sig att genomföra det kommunistiska lyckoriket. Detfinns en ledamot av programkommissionen, som också är riksdagsman förvänsterpartiet kommunisterna. Han har sagt på det här viset: "Endastmed makt tvingar man härskarklassen till reträtt från sin ledandeställning i samhäUet.-- Det är därför det inte finns någon parlamentariskväg tUl sociaUsmen. Parlamentet kan endast formeUt bekräfta den revolutionäratvångsakten mot den gamla härskarklassen." Det är sagt i Ny av enung ledamot av kommunisternas riksdagsgrupp, . Varför skaU vi efter massor av uttalanden i den härriktningen, dokumenterade i skrifter och artiklar, tro på vänsterpartietkommunisterna som försvarare av de demokratiska fri- och rättigheterna? () kort genmäle: Jag skaU inte närmaregå in på anförande. Den polemiken sköter ju medelegans. Jag skulle bara vilja göra en liten formeU rättelse. Det är inte GöstaBohman som har talat om en yrvaken opinion. Det var en tidningsrubrik, och sombekant, herr talman, sätter artikelförfattare sällan mbriker på sina artiklar;det gör tidningen själv. har därför inget ansvar för denna rubrik. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle; försöker stäUa upp någonmotsättning mellan socialism och demokrati. Någon sådan motsättning föreliggerabsolut inte. Jag tycker att läser program och programdebattersom en viss potentat anses läsa . Det är en uppvisning i hyckleri närrepresentanter för partier, som bär ansvar för verkliga Övergrepp motdemokratin, anklagar kommunisterna för odemokratiskt sinnelag. Jag måste fråga: Vilka bar ansvaret för transportförbudetmot den kommunistiska pressen ? Jo, det var de fyra partier somnu söker anklaga kommunisterna för att vara odemokratiska. Vilka bar ansvaret för interneringsläger, dit kommunisteroch andra radikala arbetare förpassades? Jo, det var samma partier isamlingsregeringen. Vilka bar ansvaret för husrazzior i tusentals svenskakommunisters hem? Vilka bar ansvaret för razzior och beslag på de kommunistiskatidningarnas redaktioner? Vilka bar ansvaret för censuringripanden motkommunistiska och andra antinazistiska tidningar? Jo, det var just de partiersom i gälla tonlägen söker smutskasta det parti som utsattes för dessaattacker mot demokratin. Att allt detta skedde i syfte att blidka det nazistiskaterrorvälde som då gastkramade är verkligen ingen ursäkt. Det är tvärtomett dåligt betyg för den demokratiska hållfastheten. Ni kommeraldrig ifrån ert ansvar för dessa mörka kapitel i svensk historia,hur högljutt ni än ropar ut oförskämdheter mot kommunisterna. Det varkommunisterna som bestod provet när demokratin var hårt ansatt . Historienkommer att betygsätta de olika partierna. () kort genmäle; Vi vet aUa att det varfrämst ute på skansarna, som talar om, för attförsvara pakten mellan och . Hitler-Stalinpaktenmöjliggjorde ju för nazismen att ockupera i stort sett hela . Då varalltså kommunisterna ute och försvarade denna allians mellan nazister ochkommunister. Många övergrepp begicks i under andravärldskriget. Jag tog i mitt första anförande avstånd från några av dem. Mendiskuterar vi historia, , då kan man naturligtvis inte glömma attdet parti som tUlhör oavbrutet år försvarat allakommunistiska maktövergrepp i och på andra ställen Pragkuppen ,upproret i ÖstberUn , , Berlinmuren.Ständigt var ni framme och sade om förtrycket; detta är riktigt, detta är enkamp för demokratL försöker komma ifrån dagens politiska lägeoch dagens demokratiska hållfasthet i kommunisterna. Vad viliberaler har vänt oss emot är att kommunisterna utmålar sig som försvarare avde demokratiska fri- och rättigheterna och försöker säga att socialdemokratinär ute efter att hota och rasera de rättigheterna. Vi är väldigt kritiska motsocialdemokraternas författningspolitik. Vi tycker det är synd att de varitmotsträviga när det gäller arbetet att skriva in fri- och rättigheterna igrundlagen. Men aldrig har vi tvekat när det gällersocialdemokratins övertygelse om demokratins värde och dess beslutsamhet attförsvara den svenska folkstyrelsen. Däremot har vi ständigt tvekat om kommunisternasanslutning tUl demokratin. Vi ser en ledande företrädare för vänsterpartietkommunisterna, riksdagsman och medlem av programkommissionen, skriva:"Det är därför det inte finns någon parlamentarisk väg till socialismen.Parlamentet kan endast formellt bekräfta den revolutionära tvångsakten mot dengamla härskarklassen." Från partiets sida har man aldrig tagit avståndfrån detta. Då är det klart att de gamla misstankarna bekräftas. Kommunisternakämpar för friheterna så länge som det gynnar dem själva. De kräver frihet föregen del men kommer inte, om de skulle få makten, att ge frihet åt andra. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle: är inte mer noga medhistorieskrivningen än med innantUläsningen. Tidpunkten för transportförbud ochandra attacker mot demokratin sammanföll icke med någon paktdebatt utan meramed det våldsamma krig som rasade mellan och . Men det är också falskt tal när man påstår attkommunisterna svävar på målet i fråga om demokratin. Ingen kan förnekaatt värt parti alltid harfunnits mitt uppe i kampen för de demokratiska fri- och rättigheterna i det härlandet, och det är väl ändå det vi har att diskutera. Ingen kan heller förnekaatt vi klart har sagt ifrån när avsteg från demokratin förekommit isociaUstiska länder. Det har skett så sent som i den allmänpolitiska debatten,där gav en förklaring tUl hur vi ser på dessa frågor. Men vi har också en djupare syn på demokratin än andrapartier. Vi vill göra slut på det fåtalsvälde som den svenska storfinansen utövar,och vi vUl ge makt åt dem som arbetar. Det är förmodligen detta som skrämmerfolkpartiet och som utlöser hätska angrepp mot kommunisterna. HerrJOHANSSON i TroUhättan (s): Flera av de konstitutionella frågor som deföregående talarna tagit upp har vi diskuterat flitigt sedan lång tid tillbaka.I vissa fall sträcker sig diskussionen . Några av problemen fårvi brottas med även i fortsättningen. Under sådana förhåUanden tycker jag detkan vara tUlåtet för mig att inte ta upp dessa problem tUl debatt här ikammaren. Jag har haft tillfäUe att föra fram mina synpunkter tidigare, och jaghoppas få komma tillbaka i denna debatt. Herr talmannen kanske också ursäktarom jag inte fördjupar mig i författningsfrågans historia, hur intressant den änär. framställning får väl uppfattas som den folkpartistiskavarianten av denna historieskrivning. När det gäller den framställning som gjordeav krigsåren vore det intressant om han kunde lägga framdokument för kammaren som visade vilken ståndpunkt det iSverige intog . Det skulle vara intressant om urdetta kunde fiska upp några uppfattningar som inte stämmer med den bild som denhistoriska vetenskapen har tecknat av . För dagen är den intressanta frågan om vi skall anta ellerförkasta det vilande grundlagsförslaget och om riksdagsbehandlingen skallföregås av en folkomröstning eller inte. När jag studerat motionerna ochlyssnat tUl anförandena i denna debatt har jag kommit till den slutsatsen attdet finns en mycket bred enighet om det vilande grundlagsförslaget. Det ärendast ett parti som yrkar avslag på det, kommunisterna. 1 dessmotion finns också tanken på ett uppskov, men jag läser i motionen följande:"Vi är förvissade om att en bred diskussion skulle öka förutsättningarnaför ett avslag på det föreliggande grundlagsförslaget." Inom moderata samlingspartiet finns en ledamot som haryrkat avslag på det vilande grundlagsförslaget, och en annan har krävtfolkomröstning. Sedan har vi några motioner om formerna för riksdagensöppnande. Men de berör inte grundlagen de rör detaljer som aldrig harreglerats i grundlag. När jag lyssnade på partiledarna fick jagbestyrkt mitt intryck av den stora enigheten. Dagens debatt har inte rubbatdetta mitt intryck. Hur skall vi då ställa oss till den opinion motgrundlagsförslaget som finns utanför ? Jag har försökt följa olikainlägg, och självfallet har jagtagit del av de opinionsyttringar som har kommit tUl konstitutionsutskottet.Det rör sig om ca 6 300 olika opinionsyttringar. Av dessagäller ungefär 5 200 krav på folkomröstning i anslutning till det förslag somregeringsrådet fört fram - man har fyUt i kuponger, tecknat pålistor och i vissa fall skrivit brev om detta. En del av dem som uttryckt denna opinion har hänvisat tUlnr 1 av tidningen för frihet och rätt, där regeringsrådet haren stort uppslagen artikel med titeln och där har skrivit en artikel medrubriken . Utgivaren av dennatidning, , har dessutom sänt ut en skrivelse som man skallkunna skriva på. Men den är inte ställd tUl utan den ärställd tUl "Konungen genom dess justitiedepartement", och den somskriver under uppmanar Kungl. Maj:t att genomföra en rådgivande folkomröstning,där man säger ja eller nej tUl förslaget i dess helhet, för att man därigenomskaU kunna upphäva den konflikt som enligt denne råder mellanmedborgaropinionen och ledamöter. Så följer ett"Underdånigst". Vi har också mottagit framställningar från en rad andra organisationer,t. ex. från Med folket för kungen. Kommittén sänder ut maningartill medborgarna att skicka in brev med krav om att kungen bibehälles vid sinnuvarande ställning, att grundlagsförslaget stoppas och att en folkomröstningutlyses. Även KDS har skickat ut ett cirkulär som en del personerhar undertecknat. Likaså förekommer det annonser där man uppmanas kräva attkungen bibehåUes vid sin nuvarande ställning. Vi har också något som heterFamiljeforum Rädda familjen, som kräver att familjerätten skall skrivas in.Likaså har vi fått ett tidningsmeddelande med rubriken bråka?Under den rubriken står det att man kräver att konungen skall behålla sinnuvarande stäUning. Ett annat krav under samma rubrik är att medborgarrättighetemagaranteras i den nya grundlagen. Jag vill också'fästa uppmärksamheten på att vi i ett fåtalexemplar har fått en framställning med titeln går! Underden rubriken står det att så "löd/oVr allmogens gräsrötternas -uppmaning när/ara hotade. hotas våra fri- och rättigheter! " Vi har inte kunnat finna vUken organisation eller vilkaenskilda personer som har sänt ut dessa listor. Sedan kommer det också in mötesresolutioner, framför alltfrån möten som har arrangerats av Folket i Bild/Kulturfront, där manväsentligen tar upp frihets- och rättsfrågorna. Slutligen har vi fått ungefär 400 handbrev ställda tillutskottet, i vilka man tar upp skilda ting, t. ex. folkomröstning ochceremonielet vid öppnahde. Självklart skall vi lyssna till de opinioner som finnsutanför , men lika självklart har vi skyldighet att pröva dessaopinioner. Alla vi som sitter i vet att den representativa demokratinär nödvändig. Ingen har kunnat anvisa någon annan form för demokrati i enmodern stat. Ansvaret vilar på oss som sitter här i . Vi kan inteskylla på en opinion utanför. Vi kan inte rida på en sådan opinion, utan vi måsteta personUg stäUning. När vi prövar dessa opinionsyttringar har vi att väga demmot styrkan hos de opinioner som finns i övrigt inom valmanskåren i Sverige.Valdeltagandet var mycket stort, det högsta i historia. av de röstberättigade deltog i valet. Bakom varje riksdagsmandatstår mellan 20 000 och 25 000 väljare. Vi vet att dessa frågor har behandlatsgiundligt i våra partier. Vi har att väga de opinionsyttringar som kommer inmot de opinioner som finns i övrigt i landet. Men framför allt har vi skyldighet att pröva de argumentsom förs fram i opinionsyttringarna. Jag har också försökt att så noggrant sommöjligt notera dem. Meningarna går isär. Man för fram skilda krav. Genomgåendeär dock att det i sak inte är något nytt som förs fram. Det är ingenting utövervad som var känt . Folkomröstningskravet är visserligen nytt, men deargument som bär upp det kravet fanns med i framställningar . De gälldeoch gäller fri- och rättigheterna. Och eftersom jag hade tUlfälle attmycket utförligt utveckla mina synpunkter inför kammaren skall jag nu nöja migmed att i sex korta punkter sammanfatta mm syn på dem. För det första konstaterar jag att de politiska fri- ochrättigheterna är en integrerande del av demokratin och att även andrarättigheter har stort värde för den enskilde medborgaren. För det andra kan jag notera att vi har haft sådanarättigheter i tillbaka. För det tredje delar jag den uppfattning som framförtsfrån kammarens talarstol , nämUgen att det vilande grundlagsförslagetinnebär en kraftig förstärkning av fri- och rättigheterna ur formell synpunkt iförhållande till vad som finns regeringsform. I den aUmänna debatten hävdar man att det är bättre att hakvar regeringsform än att anta det vilande grundlagsförslaget, därföratt det sistnämnda skulle innebära ett hot mot fri- och rättigheterna. Det ärhelt obegripligt. Om de som argumenterar efter den linjen drog konsekvensernaav sina egna ståndpunkter skulle de inte ivra för att vi skulle skriva inytterligare fri- och rättigheter. Frånvaron av grundlagslagstiftning på områdetskulle ju vara en fördel! De är inkonsekventa i sina ställningstaganden. Men man ger också en felaktig bild av vad som står i 1809års regeringsform. som man prisar det frihetsideal som kännetecknar1809 års regeringsform tar man fram exempel som sägs visa hur dessa friheterkränks. Men alla de exempel som man åberopar har ju inträffat under hägnet av1809 års regeringsform! regeringsform finns 86 § som reglerartryckfriheten och rätten att ta del av allmänna handlingar. Härutöver finns 16§,som man ofta åberopar men som endast har karaktären av en allmänproklamation. Mot detta står de bestämmelser som ingår i det vilandegrundlagsförslaget. När det gäller tryckfriheten sker inga förändringar.Visserligen lär komma att anta en ändring itryckfrihetsförordningen som gör det möjligt för att genom vanliglag införa ett förbud mot kommersiell tobaks- och alkoholreklam. Men jag harsvårt att uppfatta ett sådant förbud som en kränkning av tryckfriheten, ochingen har helleråberopat det i debatten. Däremot förstärker vi friheterna på en rad punkter.Låt mig bara helt katalogmässigt räkna upp dem, eftersom det råder så storoklarhet på denna punkt. Vi för in tankefrihet, åsiktsfrihet, yttrandefrihet,rätten att ge sin åsikt tUl känna, tryckfrUiet, rätten tUl information,föreningsfrihet, rätt att stå utanför förening, mötesfrihet, reUgionsfrihet,rörelsefrihet inom riket, rätt att lämna riket, rätt att återvända tUl riket,skydd mot landsförvisning, skydd mot dödsstraff, kroppslig integritet, dvs.skydd mot kroppsvisitation och annat påtvingat kroppsligt ingrepp, skydd mothusrannsakan, rätt tUl brev-, post- och telehemlighet, skydd mot hemUgavlyssning i övrigt, rätt tUl fackUga stridsåtgärder,expropriationsbestäm-melser, förbud mot tUlfälliga domstolar, rätt tUldomstolsprövning av frihetsberövande, likhet inför lagen, medborgarskap, skyddmot retroaktiv strafflagstiftning och rätt tUl laga domar. Härtill kommer degrundläggande rättigheterna rösträtten och valbarheten. För det fjärde vUl jag fästa uppmärksamheten på att viutreder möjUgheterna att ytteriigare förstärka dessa fri- och rättigheter. För det femte vill jag slå fast att jag förmin del anser att politisk makt inte får flyttas från tUl domstolar. För det sjätte vUl jag upprepa att det viktigaste av aUtär att friheten är förankrad i folkmedvetandet. Och jag tror att vi på denpunkten alla är överens. Men jag vUl tillägga att detta inte hindrar mig frånatt arbeta för att vi skall ytterligare kunna förstärka friheterna igrundlagen. Och jag hoppas att den utredning som några av oss i kammaren deltari skall lyckas lösa de juridisk-tekniska problem som här finns. försöker ibland ställa detta i motsättningtUl vad jag yttrade i mitt förstamajtal i , som han håller på att göra käntöver hela landet genom att bryta ut någon mening ur det och citera. Jag anserinte alls att det finns någon motsättning, utan detta är en konsekvent linje,men vi måste ha klart för oss att vi inte får utforma fri- och rättigheterna påett sådant sätt att de gör det omöjligt att föra en reformvänlig politik. borde nog fundera övervad som skulle ha hänt 1809 i en detaljerad paragraf hade skrivit inden rättighetssyn som fanns bland grundlagsfäder. Det hade betytt skulle ha en stat med mycket hten verksamhet, med mycket begränsade socialainsatser. Jag kritiserar inte män på den punkten, de levde i sin tid.Men, herr talman, hur skulle det ha lyckats för oss att genomföra någonreformpolitik om dessa formella hinder hade funnits inskrivna i 1809 årsregeringsform? Hur skulle det ha lyckats för politiska förfäder,en S.A. , en och andra, i det här stycket? Och, framför allt,hur skulle det ha lyckats för mina politiska föregångare att genomföra socialareformer om vi hade haft en sådan paragraf? Det är det jag har velat säga, ochnu har jag kanske uttryckt det på ett sådant sätt att funderarlitet över detta sammanhang. Får jag sedan ta upp en sak som jag trodde att vi skullebehandla , , nämligen hur vi skall ställa oss inomutredningen om fri- och rättigheterna. håller ett tal avsett förutredningen här i kammaren. Får jag bara be att fundera, till dessvi kommer samman , över följande; Det är riktigt och bra att vifår en bred debatt om detta, men har vi tid att invänta svaret på vårapromemorior, om vi skall bli färdiga så att skall kunna fatta beslut1976 vUket både och jag önskar? Det är ganska meningslöst attskicka ut promemorior tiU den svenska allmänheten om man sedan inte skaUavvakta reaktionerna på dem! Därför tror jag att vi bör arbetapå ett sådant sätt att vi får fram hela materialet. Sedan får vi från fall tillfall pröva i vUken utsträckning vi skall skicka ut det för att få en reaktionfrån den stora allmänheten i det här stycket.