prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Medhänvisning till della har vi funnit det angelägel att möjligt få tillstånd en opartisk undersökning av förhållandena för linje-, charter-ochtaxiflyg. Luftfartsverkethar inte yttrat sig över vår motion men verket har yttrat sig över ell parandra motioner som har haft i stort sett samma syfte. Jag vill gärna citera vadluftfartsverket säger på s. 4, fiärde stycket i ulskollets betänkande: "Luflfarlsverkeiförklarar sig slutligen dela motionärernas uppfattning all ekonomiska ocharbetsmarknadsmässiga skäl talar för alt olika former av svensk företagsamhetinom luftfarten bör få bättre existensmöjligheter. Verket fäster i anslutninghärtill uppmärksamheten på att linjebolagens huvuduppgift beslår i all påaffärsmässiga grunder upprätthålla och utveckla den reguljära trafiken itillfredsställande omfattning. Det kan inte förväntas alt de i alla avseendenskall kunna tillgodose allmänhetens efterfrågan på prisbilliga resor till olikasemestermål. fattning kommer det avdenna anledning all inom överskådlig lid finnas elt behov av särskildacharierförelag, vilkas verksamhet ulgör ett komplement lill linjebolagensverksamhet. Verket finner sammanfattningsvis alt frågan om förelagsetableringeninom charterflyget är av slor betydelse för utvecklingen av etttillfredsställande svenskl luftiransportsystem och all behov föreligger allallsidigt utreda densamma. Verket tillstyrker därför motionen." Del måste såvitt jag serinnebära att man också tillstyrker vår moiion. Jagskulle också vilja citera vad utskottet skriver på s. 5, slutet av andrastycket: "Utskottet förutsätter med hänsyn bl. a. härtill all vid denprövning av lillsiåndsärenden och frågor rörande ulvidgning av charterreglerm. m. som hos Kungl. Maj:t kan komma att aktualiseras de i delföregående nämnda synpunkterna vederbörligen beaktas." Såvitt jag kan förståinnebär del alt utskottet förutsätter all erforderliga utredningar kommer attinitieras av regeringen. Därmed skulle vårt ui-redningskrav i motionen 45 blitillgodosett i väsentlig del. Med hänsynhärtill har jag inget särskilt yrkande. Företagsetableringinom charterflyget, m. m. Hen iGöteborg (fp): Här finns inte något annat yrkande än bifall lill utskottets hemställan,men med hänsyn lill vad sade vill jag anföra några synpunkter. HerrDanell frågade hur man skall tolka vad utskottet har sagt på s. 3 beträffandeen mera kontinuerlig prövning av charterverksamhelen, och jag vill hänvisa herrDanell lill den uiredning som den nordiska ämbelsmannakommittén gjorde. Jagförutsatte all hade läst den, men tydligen har han inte läst denända till slutet. Där står nämligen just att man förutsätter alt del skall skeen mera konlinuerlig prövning i fortsättningen. 1 anslutning lill delta sägerulskollet att man bör la hänsyn till de uppfattningar som utskottet harframfört. Del borde väl som motionär vara tillfredsställd med. Mensedan hade en hel del synpunkter på en annan motion som gällermöjligheten alt etablera elt svenskt charierförelag. Till min utomordentligaförvåning använde hela sin kraft på all visa att elt svensktcharierförelag vore onödigt - förklarade vältaligt hur mycket fördelaktigaredet är att resa från än från Slurup osv. Inom ulskottel är viövertygade om att del är angeläget all vi får till stånd ett svensktflygcharlerförelag, och vi har med stor tillfredsställelse sett alt i sambandmed alt avtalet med sades upp seriösa förhandlingar inleddes om altinrätta elt svenskt charterförelag. När säger att del inte finnsnågon researrangör som skulle kunna utnyttja ett sådani charterföretagstjänster har inte observerat alt en av dem som är intresserade förförhandlingar ganska överlog en sådan rörelse. HerrDanell säger vidare att överkapaciteten är slor, all det finns så många planoch att vi inte skall köpa en massa nya plan. 3 protokoll 19 74. Företagsetableringinom charterflyget, m. m. det i första hand fråga omatt överta de plan som Transair äger. Om någon trots de svårigheter som finns ibranschen är villig satsa på ell svenskl charierförelag och kan köpa någramaskiner och överlä en del av de svenska piloier som har blivit arbetslösa pågrund av svårigheter i danska charierförelag lycker jag all vi alla här ikammaren skulle understödja det och inte försöka motarbeta del. Med delta yrkar jag, herrlalman, bifall lill utskottets hemställan. Hen (): Min frågaangående utvidgningen av charterreglerna slällde jag med hänsyn till all det iutskolisbelänkandet bara slår att det skulle vara en fråga om charterreglerna.Min direkta fråga var om delta innebär att vi skulle kunna få fler resmål ochframför allt om det var ulskollets uppfattning all en sådan utveckling voreeftersträvansvärd. Mindelfråga var huruvida utskottet, med hänsyn lill de bestämmelser ochöverenskommelser som finns, bedömt del som möjligt all lillgodose det myckelsiarka önskemålet om resmål i . Jaghar naturligtvis ingenting emot att Transairs flygplan överläs och blir grundenför elt nytt svenskt charlerbolag. Men jag konstaterade alt det - och deltaframgår inte av ulskoilels malerial - vore till förfång för resenärer,researrangörer och flygbolag, inte minst de skandinaviska, om man vidtogåtgärder som innebar att vi fick fier fiygmaskiner i branschen. Jag vill påståalt det fåtal maskiner som finns under Transairs hägn inte kan utgöragrunden för ett nytt charlerflygbolag, ulan härför krävs någonting hell annat.Man har heller inte kundunderlag med den enda researrangör som nämnde. är nog ganska klart. Iutskottets belänkande redovisas vad SAS har sagt om överkapaciteten ibranschen, men delta avfärdas som om det inte vore relevant i sammanhanget. Uppgiftenom de arbetslösa piloterna är nalurliglvis allvarlig, men vi har inteöver 50 arbetslösa piloier i hela . All då salsa mång-miljonbelopp påell så här äventyrligt projekt kan vara fel, om de naluriiga grunderna förföretaget inte finns. Låt marknadsekonomin råda! Finns efterfrågan är det klartatt det föreligger möjligheter för ett nytt charlerbolag. Men då skall viockså se till att vi har liberalare charlerregler med fler resmål. HenSVEN i (fp): Min förvåning är inte mindre efter andra anförande. Hansäger nu all del inte finns några förutsättningar alt starta ell svensktcharierförelag och all del skulle riskeras så myckel pengar. Men om det nufinns en intressent som vill riskera pengar, skall han då decourageras genomuttalanden i riksdag. Hen (): Jag sade all delfåtal plan som finns under Transairs hägn inte kan utgöragrunden nyll charlerbolag. Del värdet viktiga! Om det sedan finnsintressenter som vill satsa pengar, är det självklart att man imarknadsekonomins tecken inte skall gå emot della. Men riksdag börinie säga all della är särskill bra och eftersträvansvärt. Och man bör inteblunda - som jag tycker att utskottet gjort - för de fakta som SAS framfört:1,5 miljoner skandinaviska resenärer reser med charterfiyg, medan vi harsittplatser för 2 miljoner. Jag kan då inte förslå all det viktigaste skullevara all fä elt nyll charlerbolag i branschen. Företagsetableringinom charterflyget, m. m. Hen CLARKSON(m): Jag blev ilikhet med irafikuiskollels ordförande, i , perplexoch nästan konsternerad när jag hörde yttra sig så om tankarna påetablering av ell svenskl charlerbolag. Mankan inte komma ifrån att del från sysselsättnings- och beredskapssynpunktmåste innebära utomordentligt stora fördelar för all ha eltlivskraftigt charlerflygbolag. Vadsysselsättningen beträffar är det klart all 50 piloier inte låter myckel. Mendessa 50 piloier utgör inte ens toppen av det som består av allaanställda. I själva verket skulle tusentals personer få sin utkomst av ellsådant här charterbolag. Dessutom slannar vinsterna av verksamheten inomlandet och påverkar på del sättet gynnsamt vår valutareserv. Frånberedskapssynpunkl är del självfallet bättre om de svenska piloterna - oftastutbildade vid del svenska flygvapnel - kan behållas hemma än om de flyllaruiomlands. Annars exporteras del kapilal som har lagls ner på deras utbildning. HerrDaneils resonemang är motsägelsefullt. Vad vi har talat om är inte någolstailigl flygbolag, som skulle tillålas lida stora förluster och förstöramarknaden för redan befinlliga bolag. Här är det fråga om att stimulera svenskföretagsamhet att etablera sig i en bransch som har en stor framtid. Om det dåunder när konkurrensens regler får spela fritt - den marknadsekonomi somherr lalade om - finns ett överskott på flygmaskiner och platser i dem,är det i alla fall någonting som kommer just konsumenterna, dvs.fiygresenärerna, lill godo i form av lägre priser. Det kan inte vara fel. Jubilligare del är att flyga, desto flera kommer au göra del och desto störreunderlag får linjefö-relagen för sin verksamhet. Någolmissförstånd måste ha uppstått. resonemang är så motsägelsefullt,att jag med delta anförande har velat rätta lill vissa saker. Del är angelägelalt få della sagt i riksdag. Ulskottelvar enigt i sin positiva inställning lill motionen om elablering av ell svensklförelag inom charierflygbranschen i . Även luflfarlsverkei delar ivissa avseenden molionärens uppfallning. All vi inie ulan vidare gick lillkungen med en ännu starkare skrivning beror på att det kom till utskottetskännedom all seriösa förhandlingar om elablering av ett svenskl charlerbolagpågick med en part, som utan vidare Nr 125 kan anses ha de ekonomiska resurser som måste krävas förelablering Onsdagenden P onåde. - HenDANELL (m): De ca 50 arbetslösa piloterna är nalurliglvis toppen av inom charterflyget, ettisberg. Det har rätt i. Vad vi inte ser är alla de anställda /77. m. inom flygbranschen som riskerar arbetslöshet ochpermilteringar fram- Den katalog som jagnyss gav över flygbolag i världen som knäar är talande nog. Delär av intresse för resenärerna, de anställda och flygbolagen som jag har talatsom jag gjort. Efter oljekrisen, med de enormt höga oljepriserna och i ensituation då charterresenärerna inte strömmar lill såsom tidigare kan del intevara rätt att i elt ulskottsbeiänkande gång på gång understryka behovet av ellnyll svenskt charlerbolag. Skulle ett nytt bolag bildas, behövs fler maskinerän som finns på marknaden . har varit utgångspunkten för hela millresonemang. Lålmig avslula med all ålerge en mening i fri översällning ur den tidning som jagnämnde , nämligen Trade Gazelte. Efter att ha berört den nuvarandekrisen inom flygbranschen säger tidningen: "Med den realistiska prissättningoch rimliga nivå på åtagandena som allt fier flygbolag nu präglas av bör manförhoppningsvis få en myckel ljusare bild av hela flygbranschen näsla år. "Man skriver också alt tävling och prestige var någonting som hörde lillbranschen . är det konsolidering och samarbele som bör varavägledande, i alla fall lill näsla år. Hen CLARKSON (m): Deförelag som redan är elablerade i charterflygbranschen ogillar självklarttillkomsten av nya företag, ty därmed hårdnar konkurrensen, och de ser enbesvärlig lid framför sig. Men det kan väl inte vara vår uppgift att sältamarknadskrafterna ur spel i charierflygbranschen. Om vi bedömer det så all delför svenska nationella intressen är gynnsamt all del finns även ell rem svenskllivskrafiigi charlerbolag i verksamhet, så är del någonting som vi säger jatill, och sedan får marknadskrafterna verka som de vill. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Föredrogs irafikutskottets belänkande nr 25 i anledning av propositionen 1974:133 angående vissa medicinska körkortskrav m. m. § 10 Upphandlingen avsjöfraktstjänstcr Föredrogs finansutskottels betänkande nr 31 ianledning av motion angående upphandlingen av sjöfrakisljänster. HerrROSQVIST (s): betänkande nr 31 är föranlett av en motion där delkrävs att statliga myndigheter vid upphandling av sjöfrakisljänster inte skallutnyttja sådana företag som kan hänföras till kategorin "fartyg underbekvämligheisfiagg". Motionen har av elt enigt utskott fått en positivbehandling. Utskottet föreslår alt motionen överlämnas lill den år 1973tillsatta fiaggutredningen och förutsätter att utgångspunkten iutredningsarbetet skall vara att nyttjande av bekvämlighets-tonnage av statligamyndigheter i praktiken inte skall förekomma. Vidare finner utskottet detangeläget att man från svensk sida på del internationella området både aklivioch kraflfulll arbetar för all uppnå lösningar på de problem sombekvämlighelsregislrering av fartyg för med sig. Detär en viljeyttring och en målsättning i utskottets hemställan lill riksdagensom går i linje med de tankegångar som framförts i vår moiion, och det ärglädjande all av ulskottel föreslås göra ett så klart uttalande molbekvämlighelsregislrering och flaggflykl. beslut pä det politiska planetvälkomnas av de fackliga organisationer som länge kämpat mol ell osunt systeminom världshandeln och dess transporter. Jagvill i det här sammanhanget säga några ord om det system sombekvämlighetsregistreringen utgör. Segling under bekvämlighelsflagg sker förall fartygens ägare skall undgå skatt på inkomst av rörelse, för att undgå altbetala socialförsäkringsavgifter för besättningen, för all undgå alt dra skattpå besättningens löner, för att undgå att utge lön enligt traditionellasjöfartsnalioners kollektivavtal och för all undgå tradilionellasjöfarlsnalioners beslämmelser om vederbörlig bemanning och utrustning. Debekvämlighetsflaggade fartygen utgör numera en betydande del av världenshandelsflotta. Tankfartyg, bulkfarlyg och kombinerade lank-och bulkfarlyg meden dödvikt över 10 000 lon är till registrerade underflag of convenience, som termen lyder på engelska. Och alt döma avnybeslällningar kommer procenttalet all öka. Vid ett besök på ett större varv iJapan för sedan kunde jag finna alt en hel orderstock - IO stycken 345000-tonare-av USA-ägare byggdes för Liberiafiagg. är genom upplåtit sin flagga för den här formen av registrering det formellahemlandet för en mycket Slor och hastigt expanderande handelsflotta. Defartyg som byggs i får Liberiafiagg därför att har bestämmelser omsäkerhet som lill stor del saknas i . Det gör att fartygen kan byggastill väsentligt lägre pris därför alt del prutats på säkerheten. Panamaflagganhar länge använts för bekvämlighelsregislrering, och har ocksåCypern och Somali erbjudit en stor mängd ofta äldre fartyg registrering. Genomen facklig organisation har jag fält la del av de "förmåner" som viaen advokatfirma i på erbjuds den redare som vill registrera sillfartyg under den flaggan. Delanges rakt på sak: Del finns ingen farlygsinspektion, man har ingen minimigränsför besättningens antal, försäkring för besättning pålägges icke. Ettannat exempel: Redaren för ell svenskt fartyg - rederikontorei ligger inte såmånga kvarter frän del här huset - sökte hos tillstånd att förafenol med ell mindre tankfartyg. Tillstånd beviljades ej på grund av allfartygets kondition ej bedömdes vara till fyllest för sådana frakter. Treveckor senare avfördes fartyget ur svenskt register, och fartyget fick Cypernsflagga och skrivet i aktern. Det går även därefter i fart påÖstersjön och återfinnes fortfarande i den positionslisia som uppges av delursprungliga svenska rederiet i . Deombordanslälldas fackliga organisationer har kämpat länge mot systemet med"fiffelflagg", som man ofta säger på sjömansspräk. ITF-kon-gressenhär i brännmärkte flaggflykten. Några stora svenskapassagerarfartyg var på väg all fä Panamaflagg. Del var tänkt alt viss del avbesättningen skulle ersättas med folk med mindre anspråk på löner och övrigaanställningsvillkor. Den här gången blev del inget flaggbyte, men risken är välinte över fördenskull. Viär medvetna om att frågan om flaggflykten är elt internationellt problem, mendetta får inte utesluta nationella åtgärder, där man kan avge enopinionsyttring mol systemet. Dei är från fackligt håll som man harfört striden. Del är därför naturligt au del är frän fackföreningshåll, frånsjöfolket, man reagerat när vissa frakter gått till eller från medbekvämlighetsfartyg förstatliga myndigheters och verks räkning. Ikonkurrens med andra mot besättning och samhälle lojalt avtalsbundna ochlegalt drivna fartyg kan nalurliglvis bekvämlighetsflaggade fartyg accepteralägre frakttariffer. Medframställningen i vår motion har vi krävt en sådan ändring iupphandlingsförordningen all strikt affärsmässighet i sådana fall ej börförekomma. Fartyg som kan erbjuda lägre frakter därför all man seglar vid sidanom lagar, konvenlioner och avial bör ej anliias. Finansutskottetsbetänkande nr 31 innebär att del via flaggutredningen skall fattas ett sådantbeslut. Som motionär vill jag skicka med en önskan att det beslutet skall kunnafallas snart. Därmed, herr lalman, eltyrkande om bifall lill utskottets hemställan. Med detta anförande, i vilket ()instämde, var överläggningen slutad. §11 Välfärdsinätningar m. in. Föredrogs finansutskottets belänkande nr 32 ianledning av motioner angående välfärdsmätningar m. m. FruHAMBRAEUS (c): I finansutskottets belänkande nr 32 föreslår utskottet att nuskall lämna ulan åtgärd motioner som tar upp problemet med all samhället styrsgenom ofullständiga och missvisande mått. Destyrande ekonomerna tycks anse all en ökning av bruttonationalprodukten är enförutsättning för att landets ekonomi skall vara sund. Om BNP-ökningen avtarser man till all den skall öka snabbt igen. Man är alltså övertygad om altBNP-ökning är något bra, även om man erkänner alt den inte är ettmått på hög levnadsstandard. Frågan är emellertid om inte denna omsorg omBNP-ökning kan driva fram en utveckling som inte är önskvärd urlevnadsslandardsynpunkl. GöstaWalin gav i en artikel i några slående exempel:Om man river ett fullt beboeligi hus och bygger upp ett nytt med så hög hyraall de ursprungliga hyresgästerna måste arbeta ännu hårdare (t. ex. med allriva andra bra hus) för all klara hyran, då siiger BNP. Om de kolleklivairansporlmedlen försämras och alla tvingas till mer arbete för att finansieraett bilinnehav, då siiger BNP. Det är intesvåri att hitta flerexempel. Om mangenom snäva företagsekonomiska kalkyler arbetar fram en lönsam produktionsmetodsom bryter ned människor och natur och så bygger upp en dyrbarregistreringsapparat för att mäta den fortgående miljöförstöringen och därefterskapar en ny industri som skall arbeta fram miljöreningsapparaier, då blomstrarekonomin, sysselsättningen blir hög och BNP stiger alltså. Om man däremotfinner på en metod all producera del man behöver utan all förstöra miljön ochpå ett sådani sätt alt de som jobbar får ell stimulerande arbeie, så blir enhel del ekonomisk aktivitet onödig; man behöver varken registreramiljöförstöring eller ta hand om sjukdomsfall eller rena naturen, helt enkeltdärför att problemen inte uppstått. Och ändå har man å-stadkommit den produktsom ju var meningen med allt jobbet. Men då kanske BNP sjunker, och det ansesju alllid vara en olycka. BNPär måhända elt mått på samhällets kostnader lika väl som ett värdeneutralt måttpå ekonomisk aktivitet. En stor del av BNP-ökningen kanske inte innebärframsteg utan tillbakagång. Omelt förelag börjar stagnera och vinsten går ned anses situationen kritisk. Manvill till varje pris få i gång tillväxten och den höga lönsamheten igen. Ochföretagsledningen blir utsatt för kritik. Del hjälper inte om medarbetarna iföretaget fåll en bättre arbetssituation med större inflytande, mindre skadligstress och bättre miljö. Inte heller hjälper det om produkterna har högkvalitet, om man producerat utan ali störa miljön, med låg energi-ochråvaruförbrukning. Kan inte företagsledningen hålla produktiviteten, tillväxtenoch vinslen på hög nivå, har man ändå Åtminstoneatt döma av tidningskommenlarer. De nuvarande måtten på framgång belönar demsom lar ut kortsiktiga vinster på människans och naturens bekostnad. Delångsikliga följderna är inte praktisk politik vare sig för företagen ellermyndigheterna. Delskrämmande är alltså alt de mått vi använder på framgång för företag ochnäringsliv som helhet verkar driva fram en utveckling som inte är bra förmänniskorna och naturen. Och detta inte ens i vårt eget land. Vidgar vi såperspektivet utöver vårt lands gränser blir situationen ännu orimligare. Denrika världen pressar sig till alltmer överfiöd, och den fattiga världen får delallt svårare. Och vi tycks göra det mest därför att vi inte har några metoderatt låta bli! FöretagsekonomenBo Hedberg analyserar problemet och kommer med intressanta förslag lillåtgärder i den Ekumeniska u-veckans idé- och studiebok åt förlryckla.Hedberg skriver - cilaien är hämtade ur ett utkast till boken: "Deflesta torde väl vara överens om att vi lever i en värld med ändliga tillgångar, och alt vi konsumerar dessa till gångar i en takt som hotar det mänskliga släktets fortbestånd. Del finns därför all anledning all ställa sig skeptisk till den klassiska ekonomins anpassningsmekanismer. Det förefaller att vara rätt riskabelt all helt lita lill teknikernas och uppfinnarnas förmåga alt fiylla gränser. Visst kommer gränserna att kunna fiytlas. Men att anpassa människan till till varons gränser förefaller att vara en säkrare strategi för överlevnad än att försöka all skjuta gränserna, så att behovet av anpassning uppskjuts. Framlidsproblemen är i grunden konsumtions- och fördelningsproblem, inte huvudsakligen produktions- och exploaieringsproblem. Det är män niskan som hotar världen, inte världen som hotar människan. Au av veckla överutvecklingen är ell väl så viktigt problem som alt avskaffa underutvecklingen. Utjämning är en säkrare strategi för överlevnad än All hjälpaden överutvecklade världen att planmässigt och helst snabbt sänkakonsumtionen till en nivå som bör de finieras utifrån principen om allas lika rätt till jordens rikedomar, är san nerligen en utomordentligl svår uppgift. Men samlidigl är det uppenbart att den rika världens hastigt ökade förbrukning av redan tidigare oerhört orättvist fördelade tillgångar måste brytas. Överutvecklingen i sig är ett hot mot mänsklig överlevnad. Mer än så - överutveckling och under utveckling hänger ihop. Utsugning av kolonialländer har varit en viktig förutsättning förden välfärd som präglar och .--- Om Latinamerikasländer slapp ekonomisk utsugning och industriell exploateringskulle de säkert efter en övergångsperiod klara sig bällre ulan den 'hjälp' somi dag ofta uppgår till en bråkdel av de belopp som slrömmar ur dessaländer." BoHedberg anser all förklaringen till alt vi så envist håller fast vid en tro påallt slags tillväxts välsignelse finns i del rena vanetänkandet. Vi har upplevten lång ekonomisk tillväxtperiod och har vant oss vid delta, så att vi tror delär det enda naturliga. Och i som inger oro genom snabbaförändringar tyr vi oss till den gamla välkända medicinen, trots alt sjukdomenär en annan än den medicinen skulle bota, BoHedberg skriver: "Vi har utvecklat vår förmåga att lösa problem i ettsystem som präglas av expansion. Kunnandet hos dagens politiker ochföretagsledare grundas på erfarenheter från denna långa tillväxtperiod.Tillväxt har gradvis kommit all betraktas som ell normaltillstånd och enförutsättning för problemlösning. Inför den kortsiktigt angenäma upplevelsenall befinna sig i känd terräng, överser man lätt med tillväxtens Liteförenklat skulle vi kunna säga att dagens ekonomiska tillväxt lillavsevärd del drivs på av tidigare års ekonomiska lillväxt. Vi växer inte nödvändigtvis därför att vi tror att del löser alla problem, utan lill viss del därför att vi saknar kunskaper om hur ekonomin och dess delsystem skall hanteras under långvariga icke-ex- pansiva skeden. Beslutsfattandets tröghetslag, rädslan för det okän da och tendensen all förlita sig på invanda beteenden är säkert en av anledningarna till vår oförmåga att ta oss upp ur hjulspåren och påböria en anpassning av vår enskilda och samhälleliga konsumtion. Situationen förvärras emellertid av de belöningssystem och de grundläggande vär deringar som råder i vårt samhälle. De beslutsfattare, som vill takonsekvenserna av sina aningar om utvecklingsperspektiven, kommer i konfiikl med belöningssystemen. Del är inte dynamiskt au stagnera.