prot · FX09120 · 1974-12-31 00:00:00 — Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 19röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruFraenkel begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Nr31 med anledning av motioner angående forskarutbildningen och forskarkarriären Nr32 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Jordbruksutskottels betänkande Nr 32 i anledning avmotioner angående djurskydd m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Nyaförmer för personligt ansvarstagande och ideellt engagemang Okade insatser för att främja fritidsfisket, m. m. § 23 Ökade insatser föratt främja fritidsfisket, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 34 ianledning av motioner angående fiske. HerrWIKNER (s): väckte jag en motion i samma fråga som behandlas iriksdagen, nämligen frågan om åtgärder för att dels främja tillkomsten avstörre sammanhängande fritidsfiskeområden, dels undanröja sådanaprivilegiepräglade hinder som omöjliggör en sund utveckling av del allmännafritidsfisket. Liknande motioner väckte jag är 1973 och 1974. Jag har motiveratdessa motioner med följande. Detär av särskild betydelse att samordna de fiskevårdande insatserna inom ett läneller kommunblock med sikte pä att åstadkomma ett för hela länet eller blocketenhetligt fiskekort. Det är inte ovanligt all inom en och samma kommun finns enfiskeförening för varje by med varierande stadgar och avgifter. För den lokalabefolkningen brukar denna splittring välla tämligen begränsade problem, eftersomman under hand lär sig föreningarnas områden, gränser, fiskelider m. m. Förfiskeinires-serade från andra orter, t. ex. turister, ställer del sigannorlunda. Inte sällan händer det alt tillfälliga besökare utan uppsåt - märkväl utan uppsåt - överträder ett fiskeområdes gräns och därigenom gör sigskyldiga till olaglig handling, som kan medföra kännbara böter. Den nuvarandeordningen är enligt min uppfattning orationell och i många avseendengodtycklig. Den bör därför ändras genom samordning och sammanslagning avfiskevärdsföreningar och större områden. Försök bör utföras i något län ellerkommunblock. Därigenom skulle man skaffa sig erfarenhet för att kunna genomföraenhetligt fiskekort. Reformerna bör dock inte genomföras på ett sätt somfråntar eventuella yrkesfiskare deras existensmöjligheter. Jaganser också att åtgärder bör vidtas för alt öppna sädana fiske-områden som föransenliga summor arrenderats ut lill en begränsad grupp välsitueradefiskeintresserade. Stora fiskeområden, ägda av staten, bolag och enskildapersoner, är stängda för den breda allmänheten och som en sortssentida privilegier förbehållna elt fåtal penningstarka personer. Inte sällanär det de bästa och fiskrikaste vattnen som pä delta sätt undandragits detallmänna fritidsfisket och framför allt ortsbefolkningen. År1971 uttalade jordbruksutskottet i sin motivering all resultatet av de nyligengenomförda lagstiftnings- och organisationsåtgärderna på fritidsfiskets områdebör avvaktas ännu någon tid innan ytteriigare lag-stifiningsåtgärder övervägs.Detta sade man med tanke på att riksdag fattat beslut om vissaåtgärder i syfte att främja fritidsfisket. Man lämnar bl. a. anslag för att fåstörre fiskeområden. Och så avstyrktes motionen. Jag anser att detta var en såangelägen fråga redan då alt motionen borde ha tillstyrkts. År1972 väckte jag ingen motion i frågan utan väntade att något skulle ske,eftersom utskottet året tidigare hade utlovat detta. När så inte blev falletmotionerade jag är 1973 i samma fråga. Då sade jordbruksutskottet ungefärdetsamma som tidigare, nämligen att man ville avvakta resultatet av 1969 årsriksdagsbeslut som gick ut på att främja fritidsfisket. Men utskottet tilladeockså att departemenlsprövning torde kunna förväntas och leda till att enutredning i ämnet skulle komma att tillsättas. Med detta avstyrkteman återigen min motion. Jagmotionerade igen i den här frågan , eftersom jag tyckte alt den varmycket viktig och angelägen. hade man äntligen fått fram en utredning somredan var tillsatt och jag yrkade därför i min senaste motion - för altklarlägga vad jag ville - att motionen skulle överlämnas till utredningen.Utskottet säger nu att fiskevattenutredningen kommer att ta upp den härfrågan, och med det har man avstyrkt min motion. Jagmåste faktiskt fråga utskottets talesman: detta tuvhoppande i en viktigoch angelägen fråga? har man ju ändå nått dit jag syftade med alla de här motionerna,nämligen till en utredning för alt åstadkomma ett annat förhållande. Det endautskottet åstadkommit är att den här frågan fördröjts . Jagskall inte säga några hårda ord om utskottet; jag tycker i alla fall alt jagnätt mitt syfte, trots att det tagit läng tid. Men jag kommer att följa uppfrågan tills jag anser att den har fått en lösning som tillfredsställer mig ochmina medmolionärer. Jag har inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. HerrWICTORSSON (s): fiskevattenutredning har tillsatts efter önskemål från olikahåll om utökade möjligheter för fritidsfisket - del har varit framställningarfrån , det har varit motioner i ,där inte minst spelat en framträdande roll. Utskottethänvisar i sitt betänkande till utredningens uppdrag. För att belysa det på depunkter som motionen berör skall jag be att få läsa upp elt par meningar urdirektiven som kommer att visa att de krav som ställts i motionen är uppfyllda.Där står: "Utgångspunkten för översynen av fiskelagstiftningen bör därförvara att ge fritidsfisket ökade möjligheter som yrkesfisket gestillräckliga förutsättningar alt beslå som näring. Särskilt bör eftersträvasökade möjligheter för frilids-fiskare ulan eget fiskevatten att utövafiske." Nästa mening som jag vill citera lyder: "Härvid bör övervägasatt ge primärkommunala och landslingskommunala organ ökade möjligheter alltillgodose efterfrågan på fiskevallen frän fritidsfiskare utan egetfiskevatten." Jagtycker all delta klart visar att har anledning att med tillförsiktoch förtröstan se fram emot resultatet av utredningens arbete. Jag yrkar, frutalman, bifall lill utskottets hemställan. Ökadeinsatser för att främja fritidsfisket, m. m. Jag är glad över anförande, eftersom han säger alt denhär frågan faktiskt kommer att las upp. När vi har fått det uttalandet fränutskottets talesman här i talarstolen hoppas jag verkligen alt det kommer attske någonting. Överiäggningenvar härmed slutad. Nr36 i anledning av motioner angående barmarkskörning med terrängfordon Nr 39 i anledning avmotioner angående avfallshantering m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §25 Översyn av jordförvärvslagen betänkande nr 40 i anledning av motioner angåendejordförvärvslagen m. m. i Heden (c): 1 en motion, nr 127, har jag och några medmolionärer frän centernhemställt att hos Kungl. Maj:t anhåller om omedelbar översyn avgällande bestämmelser beträffande tillståndsgivningen för förvärv av jordbruks-och skogsfasligheler. Flera motioner har väckts i samma ämne, även från detsocialdemokratiska partiet. Sedanjordförvärvslagen uppluckrats och bolagsförbudslagen upphävts har konkurrenseninom jord- och skogsbruk blivit mycket påtaglig och inger verkligen allvarligoro för det enskilda jord- och skogsbrukets fortsalla bestånd. Det är intebara industriförelag inom irävarubranschen som uppträder på marknaden, utan detär också enskilda kapitalstarka personer som vill placera kapital på ettvärdebeständigt sätt. Detta har åstadkommit en mycket kraftig prisstegring päjord- och skogsegendomar. Priserna har stigit så kraftigt och blivit sä högaalt en person som ämnar etablera sig som jord- och skogsbrukare praktiskt lagetinte har en chans alt konkurrera med dessa trävarubolag och penningplacerandeköpare. Dettai sin lur kan tillika få allvarliga konsekvenser i fråga om den fortsattaframställningen av jordbruksprodukter, vilket är speciellt högaktuellt i dessasvältens lider ute i världen. Det är nämligen oftast så att de s. k.penningplacerande köparna har litet eller ringa intresse av själva jordbruketoch dess produktion. Prisstegringen är våldsam.Ett enda exempel må nämnas i detta sam- Del var ett fastighetsköpsom avslutades och som jag väl känner lill. Fastigheten omfattarendast sammanlagt - såväl skog som jord. Husen är ganska förfallna.Men ändå betingade denna faslighet ett pris av . Del finns ingamöjligheter för någon enskild person, som önskar elt tillskott av jord ochskog, all köpa en sådan faslighet under lönsamma betingelser. Omdenna utveckling fortsätter, blir det utomordentligt allvarliga följder. Ochutvecklingen kommer säkerligen att fortsätta i accelererat tempo till dess alldel blir en översyn av förvärvslillslånden, som vi i motionen har hemställt om. .betänkande nr 40 hänvisas till att Kungl. Maj:t den 28juni 1974 tillkallat sakkunniga för att se över jordförvärvslag-stiflningen. Iutredningsdirektiven sägs bl. a. att "lagen skall stödja en sådanhushållning med våra marklillgångar att ett effektivt jord- och skogsbruk kanbedrivas. bör lagen liksom främja jordbrukets ochskogsbrukels rationalisering och ge företräde ål förvärvare som kan förutsättaskomma att väl ta lill vara markens produktionsförmåga." Jordförvärvslagenbör också enligt direktiven "vara sä utformad all den i samspel med andraåtgärder frän samhällets sida mera effektivt än f n. motverkar prisstegring påjordbruks- och skogsmark och spekulation i sådan mark". Dettasistnämnda om mer effektivitet får man sälta frågetecken för, eftersom nugällande bestämmelser inte har någon som helst effektiv verkan motprisstegringar på grund av alt, som jag har nämnt, alla kapitalstarkaköpare kan uppträda på marknaden om de ur värde-beständighelssynpunkt finnerdet lämpligt alt placera pengar på detta sätt. Delär bra med denna utredning, och jag hoppas innerligt alt utredningen läggerfram något konkret förslag som verkligen kan ge resultat i det här avseendet.Jag tycker det är värdefullt att motionerna redan innan vi har behandlat demhär i till viss del vunnit bifall, för vi kräver en utredning. Det ärbara att hoppas, fru talman, alt utredningen verkligen påskyndas, så alt detinte blir en långtidsutredning och den utveckling som pågår hinner göra än merskada än vad den hitintills har gjort. Jaghoppas sålunda att utredningen verkligen skyndar på och kommer till konkretaresultat inom en myckel nära framlid. Detta aren tvingande nödvändighet för densvenska jord- och skogspolitiken och för vår livsmedelsförsörjning framöver. i Heden var synnerligen angelägen au framhålla att hanhade väckt en motion i denna fråga. Mera i förbigående nämnde han sedan alläven andra motionärer hade anlagt synpunkter på just frågan om översyn av dengällande jordförvärvslagen. Utskoliei har, som framgårav belänkandet, myckel noga gäll igenom det föreliggande ärendekomplexetoch skrivit synnerligen positivt med anledning av de väckta motionerna. Jagvill för min del också nämna att det har väckts motioner även frånsocialdemokratiskt håll om en snar översyn av den gällande jordförvärvslagen.Men som redan sagt har ju en utredning i uppdrag att syssla medalla de saker som berörs i motionerna, och den förväntan att utredningen skallske snabbt som gör sig till tolk för har vi också gett uttryck åt. Detråder alltså full enighet i sakfrågan, och det finns inte stor anledning attvidare orda om saken. Klart är i alla händelser att den jordförvärvslag som vinu arbetar efter är i behov av en översyn. Utvecklingen går raskt framåt, ochdel finns alltid anledning till omprövning av de gällande lagarna i takt medtiden. Därmed ber jag, frutalman, att få yrka bifall lill utskottets hemställan. HerrPERSSON i Heden (c): Jag vill erinra om alt jag sade att även andra harmotionerat i ärendet och att det också från socialdemokratiska partiet förelågmotioner. Och jag tog det till inläkt för att i detta avseendedelar min uppfattning. Menvad jag främst ville stryka under var att det inte får bli en långtidsutredningsom förhalar detta viktiga ärende. Den här frågan, som utredningen bl. a. skallsyssla med, måste prioriteras, och utredningen måste lägga fram förslag inomden allra . I annat fall ser vi oss nödsakade att återigen ta uppfrågan. HerrHEDSTRÖM (s): i Heden får inte dra alltför långtgående slutsatser avvad jag sade. Vi har inte tagit ställning i sakfrågan därför att vi hänskjutitmotionerna till den sittande utredningen. Vår uppfattning är ju att det ärutredningen obetagel all från sina utgångspunkter arbeta med del föreliggandematerialet. Jag tycker alltså alt därvidlag drog alltförlångtgående slutsatser. sade att han nämnt även andramotionärer i sitt inlägg. Jag vill dä påpeka att som jag uppfattade herrPersson var han synnerligen angelägen att framhålla att det var somframför allt hade väckt motioner i ärendet, och han nämnde mera i förbigåendeatt det hade kommit motioner från annat håll. i Heden (c): Det finns all anledning att hysa farhågor i detta fall. Det är centernsom genom tiderna har kämpat för jordförvärvslagens och bolagsförbudslagensbevarande i det skick som de hade från början. hadesocialdemokraterna där samma uppfattning som , men dä ändradesocialdemokraterna uppfattning och var med om att genomdrivabolagsförbudslagens upphävande och en uppluckring Det finns därför all anledning att framhållavikten Nr 120 av vår motion i deltasammanhang. HerrHEDSTRÖM (s): Jag skall här inte gå in i någon debatt om historieskrivningen, men omjag gjorde det skulle socialdemokratins jordbrukspolitik framstå i mycketfördelaktig dager. Jag vill här bara nämna , som ju varförespråkare för stöd åt framför allt småbruket, i en utsträckning som herrPersson i Heden aldrig kunnat nå upp till. HerrPERSSON i Heden (c): Del förbättrar inte socialdemokraternas läge , eftersomsocialdemokraterna 1965 då jordförvärvslagen uppluckrades och bolagsförbudslagenupphävdes var med att besluta om detta. däremot har aldrig under helasin lid haft någon annan uppfattning än att vi skall bevara jorden åt dessbrukare. HerrHEDSTRÖM (s): På denna sista punkt går våra uppfattningar i samma riktning. Överläggningenvar härmed slutad. Nr42 i anledning av motioner om ändringar i marknadsföringslagen ochavtalsvillkorslagen Nr43 i anledning av motion angående kontrollen av offentliga insamlingar Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §27 De privata städbolagen betänkande nr 44 i anledning av motion angående de privatastädbolagen. (vpk): Städerskor är den yrkesgrupp i samhället som är mest nedvärderad i sinyrkesutövning, och ändå är det de arbetarna som först saknas om de av någonanledning uteblir från sitt arbete. Närstäderskorna i strejkade pä grund av sina dåliga löner ocharbetsförhållanden gick det t. o. m. sä långt att hela industrier 9 protokoll 1974. Pä grund avanhopningen av sopor kunde arbetet inte fortsätta. Men det är bara när derasarbete inte blir utfört som städerskorna uppmärksammas, ty de skall helstvarken höras eller synas när de utför sin arbetsuppgift. Därför är städningenförlagd till eller sent pä kvällen, när övriga anställda harslutat sin arbetsdag. Men ingen skall tro att ersättning för obekväm arbetstidär någonting som är självklart för städerskor som för andra anställda. Nej, förstädning räknas tidiga morgnar, sena kvällar och nätter som normal arbetstid.Ofta utgår lönen med s. k. betingsersätlning, vilket innebär ett fast beloppför varje arbetstillfälle och för en fastställd städyta. I andra fall är städerskornatimanställda med stora skillnader i limlönen beroende på var de arbetar. Städerskornaslöner och arbetsförhållanden har verkligen inte förbättrats sedansiädenlreprenörerna gjorde entré och började växa som svampar ur jorden.Betingsstädningen har utnyttjats så att städylorna bara har blivit större församma betalning och med längre intervaller mellan städmomenten. För städerskormed ambitioner att inte lämna ifrån sig ett dåligt utfört arbete blir det enlåg limlön. För konsumenten eller kunden blir det ändå en sämre städning, förstäderskorna ett sämre jobb, men för slädentreprenören betyder det ökad vinst. har med all rätt betecknat städbranschen som laglöshetens marknad.Vem som helst kan köpa elt par skurhinkar, anställa folk och starta ettstädbolag. är av typen "kontoret på fickan", medägare som smiter från skatt, sociala avgifter och semesterlön. Företagen dykerupp ena dagen och är borta den nästa, för att tredje dagen återuppstå som etthelt nytt och rent förelag. Attdet är lönsamt visar utvecklingen av antalet städbolag. Enbart iStockholmsområdet fanns det enligt telefonkatalogen 106 städbolag . År1972 hade de ökat med till 151 bolag. Det är alltså hög lid fören elableringskonlroll på detta område. IStockholm har kommunstyrelsens kommitté för kvinnofrågor gjort en undersökningom arbetsförhållandena inom vissa kvinnliga yrkesområden. Där ingår bl. Jag skall inte referera utredningen, även om det kunde varaintressant för mänga. Utredningen är omfattande och ambitiöst gjord medingående intervjuer med städerskor. Den ger en fullständig bild av derasarbetsförhållanden. Bara en sak vill jag ta upp, nämligen varför man har valtdetta yrke. Klartframgår av utredningen att ingen egentligen valt städningen som yrke. Av olikaanledningar har man tvingats dit. Ekonomiska skäl är en anledning. Det lillaekonomiska tillskoll som städningen gav var vad som behövdes för alt klarafamiljebudgeten. En annan anledning var att barntillsyn saknades. Genom attarbeta eller kunde man klara det dubbelarbete somdel innebär all också skola hemarbelet med man och barn: Del fanns också mänsom ansåg det förnedrande all hustrun arbetade, och städning räknas tydligeninte som arbete. En annan orsak som angavs var avsaknaden av utbildning. Många kom ut i arbetslivetnär barnen kunde klara sig själva. De som inte hade någon yrkesutbildning hadedä inte heller någon valmöjlighet när det gällde yrke. Av någon underiig anledninganses det inte att det behövs utbildning när del gäller slädarbele, irols alldet är mycket dyrbar materiel som man handskas med vid städning. Mångaav de intervjuade hade önskedrömmar om vilket yrke de skulle ha valt, om de,som det sades, hade varit unga . Trotsatt städerskorna utgör en så viktig yrkesgrupp, en yrkesgrupp som samhälletomöjligt kan klara sig utan, har de inte lyckats utnyttja detta lill egenförmän. Delvis beror detta pä den låga andelen fackligt organiserade. Ca 30procent tillhör den fackliga organisationen. Delta är i sin lur lill dels enföljd av att städerskornas arbetstider inte ger utrymme för facklig aktivitet.Många arbetsköpare - särskilt gäller detta slädenlreprenörer - har inte hellersett med blida ögon att städerskorna varit fackligt organiserade. Under hot omavsked har städerskor ofta tvingats att stå utanför den fackliga organisationenoch den trygghet en facklig organisering ändå ger, därför att de inte haftmöjlighet till annat arbete och varit helt beroende av den inkomst städningengivit. Jagkänner genom min fackliga verksamhet väl städerskornas arbetsförhållanden.Därför är det med stor tillfredsställelse jag konstaterar att utskottet helthar ställt sig bakom vpk-motionens förslag om en översyn av städbranschen. Närdet gäller vårt förslag alt städning inom offentliga myndigheter skall handhasav fast anställd personal och alt entrepre-nadsystemel skall överges, vill jagsäga all jag hoppas att det intresse denna motion väckt skall bli enfingervisning och att alla som måste ha städat, privata som samhällsägdaföretag, landsting, kommuner och folkrörelseorganisationer - dit räknar jagockså fackförbunden och deras huvudorganisationer - ser om sitt hus och följerde riktlinjer som utskottet säger finns utfärdade för den statligastädverksamhelen. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. HerrSIVERT i (s): Jag har ingen anledning att ta upp någon diskussion om utskottetsbetänkande. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. Frutredje vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättandekl. Nr49 i anledning av Kungl, Maj:ts skrivelse 1974:126 med överiäm-nande avårsredovisning för Lagstadgadrätt till strejk m. m. Nr 17 i anledning avmotioner angående avvisning m. m. Nr18 i anledning av motioner om arbetslöshetsersättning till företagare Nr19 i anledning av motion om planmässiga insatser för invandrade finskazigenares anpassning i Nr20 i anledning av motion om slopande av skyldigheten för arbetsgivare attanmäla anställd utlänning m, m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §29 Lagstadgad rätt till strejk m. m. Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 21 ianledning av motion om lagstadgad rätt till strejk m. m. I detta betänkande behandlades motionen 1974:1144av m, fi, (vpk) vari yrkats A. attriksdagen hos regeringen hemställde att denna framlade förslag om 1. lagstadgad rätt till förhandlingar i alla frågor, 2. lagstadgad rätt till strejk när förhandlingar integav resultat, 3. att lagen om kollektivavtal av den 22 juni 1928omarbetades i syfte att i första hand ur nämnda lag avlägsna paragraf 4,gällande förbud mot att tillgripa arbetsinställelser, 4. att bestämmelser av typen paragraf 32 i stadgar ogiltigförklarades genom lagstiftning,varigenom till-lämpandet av de prejudicerande domarna i arbetsdomstolen medgrund i nämnda paragraf upphävdes, 5. att arbetsköparnas ensidiga tolkningsföreträdeavskaffades, samt B. attvad som i övrigt anförts med instämmande överiämnades till den sittande arbetsrällskommittén för beaktande. Utskottet hemställdeatt skulle avslå motionen 1974:1144. Reservation hade avgivitsav (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa, att riksdagenmed bifall till motionen 1974:1144 skulle dels begära att regeringen snarastlade fram förslag om 1. lagstadgad rätt till förhandlingar i alla frågor, 2. lagstadgad rätt till strejk när förhandlingar integav resultat, 3. att lagen om kollektivavtal av den 22 juni 1928omarbetades i syfte att i första hand ur nämnda lag avlägsna paragraf 4,gällande förbud mot att tillgripa arbetsinställelser, 4. att bestämmelser av typen paragraf 32 i Svenskaarbetsgivareför- eningens stadgarogiltigförklarades genom lagstiftning, varigenom till- Nr 120 lämpandet av deprejudicerande domarna i arbetsdomstolen med grund Onsdaeenden i nämnda paragrafupphävdes, 5. att arbetsköparnasensidiga tolkningsföreträde avskaffades, _ dels ge regeringen tillkänna vad reservanten i övrigt anfört om re- Lagstadgadrätt till formarbetet beträffandeförhållandena inom arbetslivet. strejk m. m. HerrHALLGREN (vpk): Lagstadgad rätt till förhandlingar i alla frågor som rör arbetslivet,rätt att tillgripa strejk när förhandlingar inte ger acceptabelt resultat samtatt 4 § kollektivavtalslagen av utmönstras är krav somvänsterpartiet kommunisterna rest under en följd av är. Värtparti har också krävt att bestämmelser av typ § 32 i stadgar förbjuds i lag och att prejudicerande AD-domarsom avkunnats pä basis av denna paragraf ogiltigförklaras. Vi har också restkravet om slopandet av arbetsköparnas ensidiga tolkningsföreträde. Del äråtgärder som väsentligen skulle förändra maktförhållandena mellan lönarbetareoch arbetsköpare lill lönarbetarnas förmån. Vidvarje tillfälle har dessa krav tillbakavisats av de borgerliga partierna ochSAP. Det är således en mångårig borgerlig-socialdemokratisk allians mot dessavitala arbetsplalsfrågor. Tillårets riksdag har kommunisterna återigen framfört dessa krav imotionen 1144. Inrikesutskottels majoritet har avvisat motionsyrkandena medhänvisning till arbetsrättskommitléns pågående arbete och lill att kommitténär färdig med sitt arbete . Utskollsmajoritelen hänvisar ocksåtill redan genomförd lagstiftning -då i första hand till lagen omanställningsskydd. Ulskoltsmajorileten anser all denna lag skulle väsentligenha försvagat verkningarna av § 32 och därmed också arbetsköparnas friauppsägningsrätt.