prot · FX0983 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag skall inte ta kammarens tid i anspråklängre utan vill bara ställa ett par frågor till utskottsordföranden ochstatsrådet: det utskottets avsikt att inte bara Kungl. Maj:t skaU prövafrågan utan att man verkligen räknar med att tiUsätta en samråd,sgrupp? Ochkommer statsrådet att tillsätta en sådan grupp i enlighet med vad jag kanförstå att majoriteten av utskottets ledamöter önskar? TiU vUl jag bara säga att omdet kommer att påfordras att vi tillsätter en samrädsgrupp så får vi övervägadet. Målsättningen har klart angivits i den recit som näringsutskottet harpresenterat. Låt mig utöver det säga att jag hälsar med stortillfredsställelse det förslag som utskottet har lagt fram beträffande enförutsättningslös utredning kring STU. Jag gör det inte minst med hänsyn tillatt det är ett vittnesbörd om att tar sin del av det ansvar som vigemensamt har för att de av beslutade institutionerna verkar iöverensstämmelse med och regeringens beslut och intentioner. Densista delen av detta mitt uttalande är vad jag också framhållit för chefen förSTU. Jag vill därutöver tillägga att denberörda utredningen har vi inte på något sätt anledning att skjuta på enobestämd framtid. Om beslutar om en sådan, så kommer vi att så snartsom möjligt vidta de förberedande åtgärderna för utredningsarbetet. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Statsrådet sade att om det erfordras kommervi att osv. Vem avgör, herr statsråd, om det erfordras? Vilket material liggersom underlag för bedömningen av om det erfordras? Är det inte havsresursutredningensförslag med dess mycket starka tekniska inriktning som skall vara underlagetför ett sådant beslut? Om det är på det viset, ser jag med optimism fram emotatt en samrådsgrupp skall komma till stånd. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: viU ha ett förtydligande avvad utskottet menar. Jag kan bara säga att utskottet menar exakt vad vi skrivitpå vanligt riksdagsspråk: "Utskottet förutsätter därför att denna frågakommer att prövas av Kungl. Maj:t och att förslag föreläggs nästa årsriksdag." Ett sådant uttalande från innebär en klar viljeyttring.Det behöver inte särskilt poängteras. () kort genmäle: Herr talman! Då är jagnöjd. i (fp): Reservationen 1 till detta utskottsbetänkandetar upp förhållandet mellan STU och utvecklingsfonden. Reservationen bygger påmotionen 864, i vilken anförs att STU :s centrala uppgift är projektadministration inte att betala ut löner. UtveckUngsfonden startade sin verksamhet förraåret. Fonden fick 30 miljoner av Investeringsbanken. Jag viU nämna det,eftersom jag sitter i fondens styrelse. Från börian hade fonden självfaUet intenågon egen personal, utan STU hade att sköta de administrativa uppgifterna.Fonden höll för övrigt till på Investeringsbanken och fick god hjälp även avdess personal i olika avseenden. Alla bedömningar för fondens räkning görsemellertid av personal vid STU, vilket är i enlighet med vad uttalat.Vi som då var reservanter ansåg att STU hade den personal som behövdes för attgöra de här projektbedömningarna. Några löner har alltså inte STU behövt betalaut. Fonden fick ingen personal förrän . Dåtillträdde en chef, en handläggare och en kansUst. Det finns alltså treanställda på fonden. Jag ifrågasätter starkt om man skall ha en särskUdkassaadministration för tre stycken anställda. Jag har för mig att det blirenklare och biUigare att lägga den löneadministrativa uppgiften på STU än attanställa särskild personal. I övrigt har, som jag sade, STU skött bedömningarnaav aUa de ärenden som kommit in. Redan vid starten hade STUen hel del ärenden som slussades över till utvecklingsfonden. Det har sagts här att det inte skall finnas någravattentäta skott mellan STU och utvecklingsfonden. Det finns det inte heller.Vi tar alla uppgifter som gäller enskilda produktutvecklare, innovatörer, ochde som kommer från mindre företag. Däremot tar vi inte stora uppgifter, för deligger inom STU.s verksamhetsområde. Motionären har nog inte varit riktigtinsatt i det verkliga förhållandet när han har skrivit motionen. Det faktiskaförhållandet är att STU sköter projektbedömningen och att folk från STU sittermed i fondens styrelse. Detta är helt i enlighet med vad ansett. Teknisk forskning och utveckling Överiäggningenvar härmed slutad. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering, delsutskottets hemställan med Teknisk forskning och utveckling godkännandeav den i reservationen nr 2 av och i anfördamotiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 32 punkten 1 mom. I med godkännandeav utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med godkännande av den ireservationen nr 2 av och i anfördamotiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar Regnéll och Hovhammar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Regnéll begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 32 punkten 1 mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 267 Nej - 43 M o m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §17 Bidrag till företagareföreningamasadministrationskostnader, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 33 i anledning av propositionen 1974:1 i vad gäller anslag /75 inom verksamhetsområde avseendeföretagareföreningarna och av dem administrerad garanti- och långivning, m. m.jämte motioner. I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframstäUas beträffande samtliga punkter i betänkandet. i (fp): Företagareföreningarna i vårt lands 24 länhar fått mer att göra, och sannolikt kommer deras arbetsuppgifter att ökasuccessivt. Genom höjda statliga anslag har det också varit möjUgt att utökaföreningarnas personalresurser, och det har också inneburit en betydandeutökning av verksamheten i vad gäller både rådgivning och service. En avorsakerna därtiU är tillkomsten av statens industriverk från den I juli 1973.Det har för företagareföreningarna medfört ökade arbetsuppgifter, och man kanväl också ha anledning att räkna med att arbetsuppgifterna i fortsättningenkommer att bU fler. Man kan säga att företagareföreningarna i sina respektivelän är industriverkets regionala känselspröt. Liksom tidigare skallföretagareföreningarna bistå de små och medelstora företagen medkreditförmedling och rådgivande verksamhet. Det är arbetsuppgifter somsjälvfallet kan göras alltmer omfattande, eftersom det finns en ökad flora avsaker att hålla reda på. Men det finns också många resurser som man inomföretagen skuUe kunna utnyttja bättre genom att företagareföreningarna kom inoch hjälpte den enskUda företagaren, som ofta har svårt att komma till rättamed aUt detta. I näringsutskottets betänkande nr 33 behandlas dels bidragtill administrationskostnader, dels under punkten 2 täckande av förluster ianledning av statligt stöd till hantverks- och industriföretag, dels underpunkten 3 maximibeloppet för lån ur statens hantverks-och industrilånefond. Utskottet har varit enhälligt i sitt betänkande, men dethar även väckts motioner i anledning av propositionen. Vi har i utskottetbedömt frågan om administrationsanslaget som den mest väsentliga. Utskottet haralltså föreslagit ett anslag som är högre än vad som föreslåsi propositionen, och detta medför väsentligt ökade resurser för företagareföreningarna.Det har vi bedömt som det mest angelägna. Därför har vi i paketlösningen inte ansett oss kunnabiträda motionsförslag om bl, a. höjning av räntegarantin från 0,5 till 2procent av räntan på utlånade medel. Föreningarna kan, därest de har en bristgenom förluster, genom särskild framställning rill industriverket begäratäckning för sådana förluster. Underpunkten 3 behandlas lånetakets höjd. För endast ett par år Bidrag till företagareföreningarnas administrationskostnader,m. Bidrag till företagareföreningarnas administrationskostnader,m. sedanhöjde lånetaket , och det var välmotiverat eftersom kostnadsstegringen varit avsevärd. Utskottsmajoritetenanser nu att alltför har förflutit sedan man genomförde denna höjning.En annan väsentlig sak som har framförts från Företagareföreningarnas förbundär att den ordinarie kreditverksamheten över bankerna måste utnyttjas så långtdet är möjligt. Om man höjer lånegränsen tUl 300 000 får man räkna med attbankerna inte är så viUiga att bevilja de lån som är lämpliga, utanföretagareföreningarna får ta även dessa lån. Det blir alltså ett minskatutrymme för den mindre långivningen, som är av avgörande betydelse förföretagareföreningarna och framför allt för de mindre företagen. Därför har viinte ansett det vara angeläget att tillstyrka dessa motionskrav. Dessutom ärdet så att om man har ett låneprojekt som överstiger kan mangenom särskild framställning få beloppet höjt. Utskottet har alltså vid sina överväganden ansett det mestangeläget att öka administrationsbidraget och därför stannat för enpaketlösning. Det innebär att och företagareföreningarnafår utöver det tidigare anslaget, och det är ett mycketvärdefullt tillskott. Jag yrkarbifall tiU utskottets hemställan på samtliga punkter. i (s): I motionen 866 har vi motionärer krävt attlöntagarorganisationerna skaU få representation i företagareföreningarnasstyrelser. Den här frågan har varit föremål för behandlingvid flera tUlfällen, och vi motionärer har icke förtröttats utan återkommit.Utskottet har äntligen tillmötesgått oss. och iMalung, båda huvudmotionärer, har tidigare motionerat i denna fråga. De krav vi aktualiserat är viktiga ur lörtagarsynpunkt,och vi tror att många missuppfattningar och vissa felsatsningar kan undvikas omde fackliga representanterna sitter med i företagareföreningarnas styrelser.Det kan göra bedömningen mera allsidig, och frågan kan ventileras från allahåll. Detta bör berika debatten eftersom löntagarna redan på ett tidigt stadiumkan påverka beslut som berör arbetskamraterna ute på arbetsplatserna. De remissvar som inkommit är till övervägande delenpositiva. Framför allt de stora löntagarorganisationerna LO och TCO anser detviktigt att medlemsorganisationerna ges säte i styrelserna. LO gör en parallellmed jordbrukspolitikens regionala organisation och pekar på att inom jordbruketsysselsätts ca 250 000 personer medan det inom industrin sysselsätts intemindre än ca 1 miljon personer och här saknas facklig representation. LO menaratt ju mer samhället satsar, desto mer uppenbart bör kravet på samhälleliginsyn i bl. a. företagareföreningarna framstå. LO och TCO är beredda att åtasig ansvaret och påverka utvecklingen även på detta område, och det har vi allaanledning att hälsa med största tillfredsställelse. anser att en breddning avstyrelsens sammansättning är till fördel för företagareföreningarnas arbete ochhelt i Unje medsträvanden efter ökad information och insyn i näringsliv och samhälle. SHIO och SAF anser däremot att motionen inte måtteföranleda någon åtgärd från sida. De anser att det nuvarandesystemet fungerar tillfredsställande. Vi motionärer har alltid hävdat att omnuvarande valordning bibehåUs ges icke fackliga organisationer företräde iföretagareföreningarnas styrelser, om inte uttalar sig för detta.Mönstret från SAF-direktörerna känns igen. Man viU tydligen inte ge löntagarnaden berättigade representationen. Motionen och motionsyrkandet får ses som ettled i den allmänna demokratiseringsdebatt som pågår i samhället. Löntagarnasberättigade representation även på detta område bör berika diskussionen ochbredda det fackliga inflytandet. TiU sist vill jag med ett par ord beröra detarbetsutskott som utses inom respektive företagareförenings styrelse. De flestautskott har man gett klart definierade och i många faU rätt vidsträcktabefogenheter. Jag hoppas att näringsutskottet har rätt i sin bedömning attdenna fråga är av sekundär betydelse och att den förväntade förändringen avföretagareföreningarnas styrelser automatiskt avspeglar sig även iarbetsutskottens sammansättning. Jag har inget annat yrkande än utskottets ochyrkar därmed bifall till näringsutskottets betänkande 33, vilket i princip ärett bifall till motionen 866. Bidrag till företagareföreningarnas administrationskostnader,m. Det är aUdeles riktigt som iÖrebro här har sagt att när det gäller behandlingen av bidragen tillföretagareföreningarnas verksamhet har det skett en samlad bedömning av olikaförslag. Detta sägs också på s. 7 i utskottets betänkande. Eftersom utskottetär enhälligt i sitt stäUningstagande, kan jag i stort sett instämma i vad herrAndersson i anfört. Jag är Uka angelägen som han att understrykabetydelsen av att föreningarna får ökade resurser under nästa budgetår. Jag viUockså understryka att genom en ökning av anslaget till företagareföreningarnasadministrationskostnader ges föreningarna på det sättet möjUgheter att satsa deökade resurserna på de mest angelägna uppgifterna ute i de olika föreningarna ilandet. När det gäller motionen om representanter från de fackligaorganisationerna i företagareföreningarnas styrelser ställde iKarlstad inte något annat yrkande än bifall till utskottets hemstäUan. Därförbehöver inte jag säga många ord. Jag vill dock understryka några saker i utskottetsbetänkande under punkten 1. sade att utskottet haft att behandla ungefärsamma motion som vid förra årets riksdag. Detta är riktigt. Då förutsatteutskottet att föreningarna ute i länen skulle ta initiativ i det avseende sommotionärerna pläderat för, nämligen att ledamöter från de fackligaorganisationerna skulle utses i företagareföreningarnas styrelser. Det har dock inte hänt något under det gångna året.Lovvärda försök har gjorts i ett par fall men utan resultat. I en föreningawisade helt enkelt föreningsstämman ett förslag om stadgeändring som skulleha inneburitatt två representanter hade kunnat väljas från de fackliga organisationerna ilänet. Det är alltså mot bakgrund av att det här inte har häntnågot som utskottet skärper sin skrivning och föreslår att somsin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Om nu bifaller näringsutskottets hemställan pådenna punkt alla skäl talar väl för detta eftersom utskottet är enhälligt förutsätter jag på goda grunder att ett initiativ tas från departementets sida. De organisationer som i räknade uppoch till vilka utskottet remitterat motionen för yttrande har också i stortsett varit positiva till motionsyrkandet, och detta ger ju ytterligare underlagför att frågan kommer att lösas på ett tillfredsställande sätt. När det gäller antalet styrelseledamöter i föreningarnasstyrelser har utskottet inte sagt något, men jag förutsätter att i de flestafallen åtminstone i alla de föreningar som har sju ledamöter i styrelserna och det har de flesta föreningarna i landet kan antalet ledamöter utökas.På det sättet tillgodoses de anspråk som ställs i motionen på representanterfrån de fackliga organisationerna. Jag tror också att det främst från två utgångspunkter ärväsentligt att det nu blir representanter för de fackliga organisationerna iföreningarnas styrelser. För det första får de fackliga organisationerna genomstyrelseledamöter en berättigad insyn i föreningarnas verksamhet. För det andra kommer med all säkerhet genom en sådanstyrelserepresentation många missförstånd att skingras missförstånd somenligt min mening varit oberättigade men lUcväl förståeUga. Med det anförda yrkar även jag bifall tillutskottets hemställan på alla punkter. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 18 Åtgärder för metallmanufakturindustrin Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 34 i anledningav propositionen 1974:63 angående åtgärder för metallmanufakturindustrin jämtemotioner. I propositionen 1974:63 hade Kungl. Maj:t under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokoll över handels- och industriärenden för den 15mars 1974 föreslagit att 1. godkänna deriktlinjer för åtgärder för metallmanufakturindustrin som chefen förindustridepartementet förordat, 2. godkänna deriktlinjer för exportfrämjande åtgärder för metallmanufakturindustrin som chefenför förordat, 3. till Exportfrämjande åtgärder för metallmanufakturindustrin för /75 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 700 000kronor Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföUande: "I propositionen framläggs förslag om tidsbegränsadeåtgärder för metaUmanufakturindustrin. Förslagen syftar till att dels höjakunskapsnivån inom branschen, dels främja exporten och åstadkomma en merplanmässig strukturomvandling inom vissa delar av branschen. I propositionen föreslås att delar avmetallmanufakturindustrin /75 inordnas bland de branscher somomfattas av systemet med statliga lånegarantier strukturgarantier ochomställningsbidrag för konsultundersökningar. För att förmedla ny teknik och forskningsrön tillbranschens företag föreslås teknisk konsulentverksamhet med viss inriktning påEskilstunaregionens manufakturindustri som en försöksverksamhet under tre ärfr, o. m. . Intensifierade insatser] fråga om företagsserviceföreslås för manufakturföretag i under likaså tre år.Kostnaden för dessa åtgärder beräknas till totalt , varav för /75. För exportfrämjande åtgärder beräknas en medelsram av 2,1miljoner kronor för en treårsperiod. För /75 beräknas kostnadernatill Kostnaden för åtgärderna beräknas för hela perioden till För /75 föreslås sammanlagt 1 150 000kronor." I detta sammanhang hade behandlats dels de i anledning av propositionen väckta motionerna 1974:1761av i m. fl. (vpk), 1974:1762 av m. fl. (c) vari, såvitt här vari fråga, hemställts att beslutade 1. att teknisk service tiUfördes metallmanufakturbranscheni enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att krav på samgående med annat företag inte fickställas som villkor för lån med strukturgaranti eller motsvarande bidrag, delsmotionen 1974:1135 av i m. fl. (vpk). 1. att riksdagenmed avslag på motionen 1974:1762 punkten 1 godkände i propositionen 1974:63förordade riktlinjer för åtgärder för metallmanufakturindustrin, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1762 såvitt den avsåg visst villkor för lån medstrukturgaranti (punkten 3), 3. att riksdagenskulle avslå a) motionen1974:1135 om lokalisering till av statlig verkstadsindustri, b) motionen1974:1761 i samma ämne, 4. attriksdagen godkände i propositionen 1974:63 förordade rikt- linjer förexportfrämjande åtgärder för metallmanufakturindustrin, 5. att med bifaU till propositionen 1974:63 iifrågavarande del till exportfrämjande åtgärder för metallmanufakturindustrinför /75 under tionde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslagav Reservation hade avgivits av herrarRegnéll (m), i Glömminge (c), i (c). Hovhammar (m)och i (c) samt () som ansett att utskottetunder 1 bort hemställa, a) i anledning avpropositionen 1974:63 i ifrågavarande del och med bifall till motionen1974:1762 punkten 1 som sin meningge Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört om teknisk service för metallmanufakturindustrin, b) i övrigtgodkänna i propositionen förordade riktlinjer för åtgärder förmetallmanufakturindustrin. i (s): Metallmanufakturindustrin väntas stå inför enomfattande omställning. Plastprodukter kommer in och ersätter tidigaremetallvaror. Mekaniseringen tränger tillbaka produktionen och försäljningen avde traditioneUa handverktygen. Distributionsstrukturen ändras snabbt. Den här industrigrenen sysselsätter ca 78 000 personerfördelade på ungefär 1 800 arbetsställen. Företagen är i huvudsak mindre eUermedelstora. Branschen är i mindre utsträckning än andra grenar avverkstadsindustrin inriktad på export. Den är också koncentrerad till vissaregioner, främst Eskilstuna-, Stockholms- och Värnamoregionerna. Man räknar medatt tillväxttakten i branschen kommer att bli låg . Det måste också betonas att det inte är en enhetligbransch. Konkurrenssituationen, företagsstrukturen, efterfrågeutvecklingen m.m. skiljer sig avsevärt inom olika delar av branschen, och det är deförhållandena som måste ligga till grund för en bedömning av behovet av olikaåtgärder. Den omvandling av branschen som sker är en nödvändig process för attmotsvara en förändrad efterfrågan på de produkter som tUlverkas. Åtgärder för att skapa bättre utvecklingsmöjligUeter förmetallmanufakturindustrin måste - som framgår av vad jag här sagt - varainriktade på att förändra förhållandena inom företagen, relationerna mellanföretagen i branschen och relationen mellan branscherna. Det är mot denbakgrunden som det i propositionen 63 föreslås en rad insatser, som redovisas inäringsutskottets betänkande nr 34. De åtgärder som föreslås för metallmanufakturindustrinsyftar till att höja kunskapsnivån inom branschen, främja exporten ochåstadkomma en mer planmässig strukturomvandling inom vissa delar av branschen.Sålunda föreslås att delar av manufakturindustrin skall inordnas bland debranscher som omfattas av statliga lånegarantier, strukturgarantier ochomställningsbidrag. Vidare föreslås att en teknisk konsulentverksamhet inrättasmed viss inriktning mot EskUstuna och att verksamheten skaU drivas på försökunder . Därutöver innebär propositionens förslag att intensifieradeinsatser görs i fråga om företagsservice för manufakturföretag under tre år.Kostnaden beräknas till , varav avser budgetåret1974/75. SlutUgen föreslås att export-främjande åtgärder sätts in inom enmedelsram av 2,1 miljoner . /75 beräknaskostnaderna uppgå tiU . Totalt beräknas insatserna för helaperioden tUl , varav faller på budgetåret1974/75. I reservationen av m. fl. anföres att ytterligare medelbör anslås till teknisk service. Utskottet har funnit att motionärernas önskemål ihuvudsak blivit tillgodosett genom det förslag som är Jag yrkar därför, herr talman, avslag på reservationen ochbifaU till vad utskottet hemställt under alla punkter i betänkandet. i (s): Metallmanufakturbranschen har mötts av enhårdnande konkurrens, dels på grund av att andra material har kommit tillanvändning, dels på grund av att mera avancerade arbetsmetoder med maskiner istället för med handverktyg har kommit till och dels, vilket i grunden ärmycket positivt, därför att tidigare lägre utvecklade länder har kommit uppindustriellt och därigenom erbjudit oss en hårdare konkurrens påmetaUmanufakturindustrins inte alltför komplicerade område, Världshushållningsmässigt är det här bra. Det finns ingenöversinnlig makt som säger att vi svenskar skall leva skyddat ochgott på inmutade områden. När andra gör framgångsrik entré på dessa får vianvända våra resurser, vår fantasi och vårt kunnande för att hänga med ikonkurrensen och för att utveckla verksamheter på andra områden där våraförutsättningar är goda. Sådana här omställningar får dock följder försysselsättningen och kan slå mycket hårt regionalt. Så har genom den härprocessen på metallsidan skett i . Medvetna statliga åtgärder i detförgångna har gjort EskUstuna till en järnmanufakturstad. Detta befriar naturligtvis inte kommunen och dessnäringsliv från ansvar. Starka lokala satsningar har gjorts i samverkan, menutgångspunkten ger staten ett särskilt ansvar som, det skall villigt erkännas,den regering vi har inte har undandragit sig.