prot · FX09117 · 1974-12-31 00:00:00 — HerrBerndtson reagerade också mot uttrycket "lugn och avspänd atmosfär".Del var inte bra i striden mot reaktionära krafter. Ungefär så uttryckte hansig. Men det är väl så, , att i en hetsig atmosfär blir dereaktionära krafterna ännu mer motsträviga och omöjliga. Alltnog, den fortsatta diskussionen bör i religionsfrihetens namn ske utifrånföljande tre huvudlinjer;. Trossamfunden kan inie existera och erbjudamänniskor den hjälp de önskar ulan, ett aktivt positivt stöd från samhälletssida. Något enskilt samfund bör inte inta någonsärställning, samhällets stöd bör vara opartiskt. Samhällets stöd måste utformas med respekt församfundens självständighet. Dennafortsalla diskussion bör emellertid inte utsträckas . Detfinns, herr talman, en olålighetsgräns. HerrWERNER i (m): Den lugna och avspända atmosfären har jag förvisso ingenting emot,vare sig den finns i den här kammaren eller på andra håll, . Jagvar inte kritisk mot den, men jag var tveksam lill huruvida den kan bestå omfrågan skjuls för långt in i framliden. Där kan vi kanske vara av samma mening. HerrBERNDTSON (vpk): Frågan gäller inte vad man tycker om den atmosfär som utskottet talarom. Vad jag menar är att del är hell orealistiskt alt förutsätta en lugn ochavspänd atmosfär, när del redan har blåsts lill strid på det sätt som skett idenna fråga. Vidare lugnar man inte reaktionen, , genom att liggalågt. Här handlar del om att hävda de principiella frågeställningarna i dennadebatt. HerrLUNDGREN (s): Den replik som i riktade till mig när jag var på vägtillbaka till min plats uppfattade jag så, att vi helt plötsligt ochoförhappandes blivit överens. talar om att det är svårt alldiskutera i en avslappnad atmosfär när debatten redan är så hetsig som hanupplever den. Jag tror inte all diskussionen är särskilt hetsig, ulan jag trorall de som deltar i den vill söka sig fram sakligt och lugnt. Del tjänar dennastora och ganska besvärliga sak på. Jag vill gärna tolka senasteinlägg så, alt också han så smått har närmat sig uppfattningen att man bör hysaen försiktig otålighet. HerrWERNER i (m): ' Herr talman! För all förebygga ett missförstånd vill jagsäga att och jag måhända är överens så till vida att vi önskar enlugn och avspänd atmosfär och anser att den kan riskeras om vi skjuter upp dehär frågorna för . När det gällerprincipfrågan kvarstår nog tyvärr vår oenighet. HerrBERNDTSON (vpk); Det handlar inte om all närma sig en attityd som innebär att man sä altsäga sopar detta problem åt sidan, . Min inställning är redanlänge klar: Del finns stöd för kravet på att skilja kyrkan från staten. Denskrivning som utskottet nu presenterar skjuter tyvärr denna fråga ytterligarepå framtiden. HerrLUNDGREN (s): Jag har ingen som helst önskan, , att sopa den här fråganät sidan. Jag hoppas att det verkligen framgick av mitt inlägg fråntalarstolen. Men det jag anser är ju, och det hoppas jag att , att otåligheten har en gräns. Samtalen får alltså inte pågåalltför lång lid. Ochså till i . Nej, jag förslår all vi inte är överens orn huvudprincipen.Där skiljer vi oss nog väsentligt. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till l;o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 av herrar i och iNässjö samt 3:o) reservationen nr 2 av , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering ävenbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstiiutionsulskoiiets hemställan i belänkandet nr 37 antar reservationen nr1 av herrar i och i röstar den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2 av herrBerndtson. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 42 Nej - 23 Avslår - 223 (vpk) anmälde att han avsett attrösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Förhållandet mellan kyrka och stat Lagstadgadrätt för församling att ombesörja begravningar Följandevoteringsproposition blev härefter uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller konstituiionsutskottels hemställan i betänkandet nr 37 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar i och iNässjö. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: §2 Lagstadgad rätt för församling att ombesörja begravningar Föredrogs konstiiutionsulskoiiets betänkande nr 38med anledning av motion om lagstadgad rätt för församling all ombesörjabegravningar. I detta betänkande behandlades motionen 1974:185 avherr i m. fl. (vpk) vari hemställts all skulle anta etti motionen redovisat förslag lill ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse,innebärande att församling skulle ha rätt att även ombesörja begravningar ochatt den möjlighet som förelåg för regeringen att förordna om överförande frånkyrklig till borgerlig kommun av ansvaret för anskaffande och vård avbegravningsplats även skulle omfatta ombesörjande av begravningar. Utskottethemställde alt skulle avslå motionen 1974:185. Reservation hade avgivits av (vpk)som ansett all utskottet bort hemställa, att med anledning av motionen 1974:185hos regeringen skulle begära förslag om ändring av församlingsstyrelselagen ienlighet med vad reservanten anfört. (vpk): Jag tar till orda till förmån för en vpk-motion, men den har tillkommitmed anledning av ett på det lokala planet fattat beslut, där bl. a. företrädareför regeringspartiet stått som initiativtagare. a. till följd av ett inhoppfrän den icke okända sammanslutningen blev dellokala beslutet överklagat. Besvären frän den socialdemokratiskaarbetarkommunen, den fackliga centralorgani- sationen, vpk-föreningenoch andra har avvisats av och senast av regeringsrätten.Motionens syfte är att med en enkel lagändring möjliggöra för församling, somsä önskar, att fatta beslut om fria begravningar. Delanmärkningsvärda är att utskottets socialdemokrater fullföljer linjen frånSkattebetalarnas förening och andra borgerliga, lokala kretsar att stjälpadetta förslag, som uppenbarligen skulle vara lill stor fördel församhällsinvånarna, nämligen att en församling gavs rätt inte bara alt ombesörjaanordnandet och skötseln av begravningsplats utan även att ombesörja begravningi övriga hänseenden. Motiveringenför utskottets avstyrkande av motionen är minst sagt anmärkningsvärt torftig.Det finns yrkesskadeförsäkring, grupplivförsäkring, begravningskassor ochförsäkring på annat sätt, skriver utskottel. Ja visst, det är ju bekant att såär fallel. Men verkligheten är den som motionen hänvisar till, nämligen alt ettstort antal pensionärer, inberäknal ähke- och förtidspensionärer, samt barnslår utanför della skydd. Statens pris- och kartellnämnd har anfört att år 1969var det av de avlidna som stod utanför grupplivskyddet. Dessa faktatycks utskottet inte ta den ringaste notis om. Ivpk-motionen anförs i vilka avseenden församlingen - det aktuella fallet rörSundbybergs församling - skulle öka sina åtaganden. Jag upprepar dessa; Alla gravar blir fria. All vård av grav blir fri,dock ej blommor på graven. Församlingentillhandahåller kistor med svepning och urnor. Församlingendriver en egen begravningsbyrå med helt fria tjänster enligt föreliggandeutredning som ett led i sin kuraliva verksamhet. Kostnaderna för dettaberäknades motsvara ca per skattekrona. Dennormala kostnaden för en begravning varierar givetvis, men den är - vilket börvara allmänt bekant - så stor, att den för människor i små omständigheter ärytterligt kännbar, detta därtill i en i övrigt mycket svår personlig situationför de efterlevande. Desom pä något sätt kommit i beröring med de problem som är förknippade meddödsfall och därmed förbundna svårigheter borde verkligen få kännedom omutskottets skrivning. Efter uppräkningarna av alla befintliga försäkringar påområdet skriver ulskotiel: "Till detta kommer att i de fall då medelsaknas lill begravningskostnader kan ekonomisk hjälp lill dessa utgå i form avsocialhjälp." Ställden rekommendationen i jämförelse med alt frågan kunde lösas på annat sätt omen församling lill en kostnad av per skattekrona medgavs rätten allförfara på sätt som man tänkt sig i ! Alt man företar ensä obetydlig författningsändring medför naturiigtvis inte att skyldighet föralla församlingar i delta land skulle uppslå all förfara på detta sätt. Motionsyrkandeigarderar sig så att säga för att ett framlida beslut eventuellt kan gä ut påatt den borgerliga kommunen ges uppdraget att Lagstadgadrätt för församling att ombesörja begravningar Lagstadgadrätt för .församling att ombesörja begravningar ombesörja anordnandet avgravplatser samt här berörda utvidgningar av åtagandena. Detta kan den avutskottet nämnda arbelsgruppen som ärkebiskopen tillsatt mycket väl sysselsättasig med och ta god tid på sig att begrunda. Men vilka rimliga skäl kan anförasmot alt nu företa den föreslagna ändringen i lagen om församlingsslyrelse?Utskottel har enligt min mening inte varit kapabelt att anföra några sådanarimliga skäl mot motionens förslag. Kan någon annan i denna kammare göra det? Jag yrkar bifall lill den av till utskottets betänkandefogade reservationen. i (s); I motionen 185 tar i m. fl. upp frågan om lagstadgadrätt för församling att ombesörja begravningar, en fråga som också herrLundgren snuddade vid i sitt anförande. Enligtmotionärerna bör den kyrkokommunala kompetensen vidgas när det gäller åtgärderpå begravningsväsendets område, så alt församling skall ha rätt att ävenombesörja begravningar. Deltaförutsätter en ändring i lagen om församlingsstyrelse. Ändringsförslagetinnebär att lill uppräkningen i 2 § 1 mom. av vad som enligt lagen avses medförsamlings angelägenheter skall läggas orden "ombesörjande avbegravningar". Motionärernaföreslår också att den möjlighet som enligt 2 mom. föreligger förregeringen, att förordna om överförande från kyrklig till borgerlig kommun avansvaret för anskaffande och vård av begravningsplats, även skall omfattaombesörjande av begravningar. Enligtmotionärerna är del angeläget att få en lösning på de ekonomiska problem somuppkommer för ett mycket stort antal människor när en familjemedlem eller annananhörig har avlidit och skall begravas. Detslår väl klart för var och en all kostnader i samband med en begravning förmånga framstår som en börda. Utskottet har också ansett att starka skäl kanåberopas till stöd för den i motionen föreslagna kom-petensuividgningen. Motden bakgrunden delar utskottet motionärernas åsikt alt del är angelägel alt fåen lösning på de ekonomiska problem som uppkommer när en familjemedlem ellerannan anhörig har gäll bort. Helafrågan om de enskilda människornas begravningskostnader behöver las upp lillprövning, och del måsle anses angeläget alt kommunernas ansvar för kostnader isamband med begravning ulslräckes. Frågan om begravningsväsendets framlidautformning har också ett samband med det pågående reformarbetet beträffandeförhållandet kyrka-stat, som tidigare diskuterats här . a. föreslogstat-kyrka-beredningen all huvudmannaskapet för allmänna begravningsplatser iprincip skall föras över från församlingarna till de borgeriiga primärkommunerna. Frågorrörande begravningsväsendet ingår också i del arbete som bedrivs av denarbetsgrupp som tillsattes av ärkebiskopen och som har allsyssla med framtida organisation. Den i motionen föreslagnakompetensutvidgningen är således ingen ny fråga: Det framgår bl.a. också av del beslut om fria begravningar som kyrkofullmäktige i Sundbybergfattade för exakt som det hänvisas till i motionen och som ocksåherr nu ägnade rätt stort utrymme ät i sitt anförande. Som bekantengagerade sig en rad organisationer till förmän för delta beslut, somsedermera blev ett fall för regeringsrätten. nu inte funnit skäl att biträda motionen skall inte av motionärernatolkas som alt utskottet ställer sig negativt till grundtanken i de förslag somförs fram i motionen. Vi är övertygade om att när hela den stora principiellafrågan skall avgöras kommer också frågan om begravningsväsendet att bringastill sin lösning. Utskottetanser att de problem som tagits upp i motionen kommer in på grundlägganderelationer lill reformarbetet beträffande förhållandel kyrka-stat. Problemetmåste därför ses i sin helhet. Vi måsle allra först få de grundläggandefrågorna utredda, innan vi rycker loss bitar och skapar delreformer. Vi måstemed andra ord lägga grunden innan vi lar definitiv ställning till delfrågor. Vimåste i en så stor och viktig angelägenhet ha räta linjer att arbeta efter, såatt inte hela problemaliken hamnar i något som kunde betecknas som ett grumligtmellanläge. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan, vilketinnebär avslag på motionen 185. Lagstadgadrätt för församling att ombesörja begravningar HerrCLAESON (vpk): Jag vill bara lill del som i för utskottets del haranfört säga att vi har naturligtvis noterat alt utskoilet uttalat sig positivtoch att utskottet delar motionärernas åsikt sä att säga i sakfrågan. Mendärifrån och till att göra den förändring i lagen om församlingsstyrelse sombehövs för att ge församlingarna möjligheten att föranstalta om friabegravningar, ifall församlingarna själva gör en sådan bedömning, bör ju intesteget vara så särskilt långt. Jag kan inte förslå att en sådan förändring somyrkas i motionen och reservationen av skulle behöva innebäranågra svårigheter för de utredningar som pågår eller eljest för kommande beslutsom gäller kyrka-stat. Det har jag som sagt svårt att förstå, och jäg skullegärna vilja höra på vilket sätt detta enligt uppfattning skullekunna lägga hinder i vägen för utredningarna. i (s): Att vi inte kan gå till mötes i denna fråga har jusin förklaring i att vi ändå hoppas alt det skall bli möjligt alt genomföra kyrka-stal-reform, något som varit så ingående diskuterat här . Kyrkoministernhar ju faltal lag i denna fråga pä nytt, och vi har inte givit upp hoppet om enlösning när det gäller de grundläggande frågorna. Dem måsle vi, som jag sadetidigare, la itu med först innan vi går in på delfrågorna. Men jag bör kanskeupprepa vad som sagts tidigare Lagstadgadrätt för församling att ombesörja begravningar , att del för dagenter sig svårt därför att nu har markerat att partiet står fast vid sinåsikt i kyrka-slat-frågan. Det framhöll bl. a. i sitt anförande. Men idel parti som jag representerar slår vi öppna för att hela den storaprincipiella frågan skall lösas . vet ju ocksåatt vi har deklarerat att det måste till en bred uppslutning frän partiernassida föratt kyrka-stat-frågan över huvud taget skall bli föremål för behandlinghär i . Detta har också ordförande tidigare idebatten deklarerat mycket klart. Vivill alltså inte ta itu med några delfrågor förrän den grundläggande frågan ärhelt klar. (vpk): Med all respekt för allvaret i denna fråga och i ämnet som sådant villjag ändå säga att i replik något påminde om mannen som komunderfund med att han hade gått och lagt blommor på fel grav och då sade attdel var ingen glädje med den sorgen. Jag tycker med andra ord att mycket litet sysslade med den fråga som vi nu står i begrepp att beslutaom och mera rörde den fråga som diskuterades under föregående punkt påföredragningslistan. HerrOLSSON i (s): Det förvånar mig alt framhärdar i alt just denna frågaskall brytas ut ur sitt sammanhang och bringas till en lösning innan vi hartagit ett samlat grepp pä den stora reformen. Jaghåller med konsiitutionsutskottets ordförande, som tidigare sade att det ärviktigt att diskussionen går vidare och att det värsta som kunde inträffa vorealt den diskussionen klipptes av. Som också var inne på behövervi en konstruktiv debatt i denna fråga, men det är de grundläggande frågornasom vi först måste ta hand om. Jag vidhåller att vi inte kan fatta beslut i ensådan delfråga som har tagils upp i denna vpk-motion. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller konstituiionsutskottels hemställan i betänkandet nr 38 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: §3 Vidgad valbarhet till kyrkvärdsuppdrag Föredrogs konsiilulionsutskoliets betänkande nr 39med anledning av motion om vidgad valbarhet till kyrkvärdsuppdrag. HerrNORDIN (c): Det är inte min avsikt alt gå med haven när jag nu tillkännager minföresals alt vara myckel kortfattad. Jag vill bara med några ord beröra detsärskilda yttrande som jag jämte herrar Fiskesjö och i fogat tillutskoltsbelänkandet om rekryteringen av kyrkvärdar. Ivissa församlingar, särskilt de med flera kyrkor, har rekryteringsproblemuppstått på grund av att endast ledamöter och suppleanter i kyrkoråd är valbarasom kyrkvärdar. Kyrkorådsledamöterbör ju framför allt utses med tanke pä sin lämplighet att bära ansvaret förden kyrkliga kommunens ekonomi men naturligtvis också med tanke på sitt allmännaintresse för kyrkan. Självfallet är det värdefullt om ledamotskap i kyrkorådoch kyrkvärdskap kan kombineras. Men för många kyrkorådsledamöter är det intearbetsmässigt möjligt alt dessutom påtaga sig kyrkvärdsuppdraget. Följden bliri vissa fall att kyrkorådsledamöter måste nomineras utifrån sin lämplighet somkyrkvärdar. Urallmändemokratisk synpunkt är delta inte någon bra styrning. Som framhållits imotionen av i och vore det värdefullt omrekryteringsbasen för kyrkvärdar kunde vidgas lill att också omfattakyrkofullmäktiges ledamöter. Personligenhar jag den uppfattningen att den bästa lösningen pä sikt vore alt envarröstberättigad medlem i församlingen som är valbar till kyrkoråd också vorevalbar som kyrkvärd. Kyrkan har all anledning ta till vara varje lämplig,kunnig och villig medlems arbetsinsats. För dagen nöjer jag mig med det sagda. Det finns inte heller för mig någon anledning att la upp en lång debaitmed , som ju var föredömligt kort i sill anförande. Av vad utskottet här sägerborde det emellertid också för Politisktpartis ägarintressen i direktreklamföretag slå klart att möjligheterfinns att vidga kretsen lill förmån för de mera ceremoniella uppgifterna somman talar om i det särskilda yttrandet. Delta går alt genomföra redan med denförsamlingslag som finns. Omman läser ärkebiskopens yttrande över motionen finner man att man kan utsegudstjänstvärdar bland kyrkligt aktiva antingen de tillhör kyrkofullmäktigeeller icke, och därmed avstyrker ärkebiskopen förslaget. Medtanke pä vad som pågår beträffande kyrkans organisation -vi har talat omdetta i samband med fiera tidigare ärenden här - har utskottet inte funnitanledning att inta annan ställning, . Utskottet anser inte allriksdagen bör ta något initiativ lill ändring, och yrkar avslagpå motionen. Jag ber all få yrka bifalllill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §4 Föredrogs Konsiilutionsuiskouels betänkanden Nr40 med anledning av motion om ändring av bestämmelserna rörande fördelningenpå församlingar av antalet fullmäktige i kyrklig samfällighet Nr51 med anledning av motioner angående det statliga utredningsväsendet Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §5 Politiskt partis ägarintressen i direktreklamföretag Föredrogs konsiilutionsuiskouels betänkande nr 52med anledning av motion om förbud för politiskt parti all inneha ägarintresseni direktreklamföretag, I della belänkande behandlades motionen 1974:588 avherr () vari hemställts att beslutade att politiskt parti ejskulle tillåtas alt inneha ägarintressen i direktreklamförelag, Utskottel hemställdeatt skulle avslå motionen 1974:588, Reservationhade avgivits av herrar (), i (m). Fiskesjö (c). iNässjö (m), Jonnergård (c), () och () vilka ansett au uiskoueibon hemsiälla, attriksdagen förklarade motionen 1974:588 besvarad med vad reservanterna anfört. Partier är fria staters liv, säger man. Yttrandet är slitet, meningalunda någon tom fras. Ikälltexterna till vår nya författning sägs exempelvis, alt partierna är bärandeelement i vår demokrati och en given följd av yttrande- och föreningsfriheten. Enlagreglering av partiernas organisation eller arbetsformer kan därför bli ettingrepp i denna frihet. Av detta skäl har lagsiiftning om partiernas arbetehittills avvisats. Det måste då i stället bli den offentliga debatten och denoffentliga kritiken som får utgöra korrigeringsinslrumeni när problem uppstår. Enligtulskottsreservanternas mening har vi nu en situation där den fortsattautvecklingen inger farhågor. Den har uppstått genom det socialdemokratiskapartiets omfattande ekonomiska engagemang; Som bekant äger delsocialdemokratiska partiet av aktierna i , som i sintur äger flera andra reklamföretag, bl. a. , ett marknadsledandedirektreklamföretag. Vikräver inte lagstiftning mot det-socialdemokratiska partiet. Del vore attanvända slörre våld än nöden kräver. Men vi anser del angeläget alt uttalabetänkligheter mot en utveckling där ett politiskt parti har ägarintressen i enså känslig bransch som det här är fråga om. Först och främst genom den moderna datatekniken, som justpå det här området öppnar oanade möjligheter att genom maskinell körning avmagnetband och korskörning av många band med personnumret som nyckel, påminuter, ja sekunder, ta fram detaljerade uppgifter om praktiskt taget allamänniskor i samhället och rikta reklam och propaganda därefter. Huruvida vårnya dalalag ger tillräckligt skydd härvidlag vet vi ännu så länge för litetom. Fråganär också partipolitiskt känslig. Ett stort och rikt parti får pä detta sättytterligare förspräng. allmänna opinionen, liksom här i kammaren, reagerar man numera med allrätt mot den tilltagande monopoliseringen och koncentrationen av opinionsmedlen. Enmotsvarande reaktion mot utvecklingen inom informations- och reklamsektorn ärför del lika naturlig och självklar. Det socialdemokratiska partielsföretagsengagemang är för övrigt minst sagt förbryllande. I propagandan - intefrän statsrådet mun, det vill jag gärna deklarera, men ute på fäliel -får man höra hur föreiagsägandet framställs som nära nog suspekt. Här får vi islällel ett praktexempel på hur lära och leverne går ihop. Det är på sin plats med ett uttalande från kammaren innan utvecklingengår vidare. Jag yrkar därför bifall till reservationen av m. fl. Politisktpartis ägarintressen i direktreklamföretag i (m): Debatten om de enskilda människornas integritet är in- Politisktpartis ägarintressen i direktreklamföretag tensiv i dataåldernssamhälle. Möjligheterna alt med datateknik kontrollera och påverka individernaär betydande. Del råder inget tvivel om alt betydande grupper känner båderädsla och olust inför den tänkbara framlida utvecklingen på det här området. Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 52 tar upp en fråga med anknytning till dessa ting. Det gällerpolitiska partiers ägarintressen i direklreklamföretag. Med hjälp avdatatekniken finns betydande möjligheter att direkl nå medborgarna medreklam, Idenna bransch finns del ett förelag som intar en dominerande ställning.Del är , som ägs av , som i sin tur lill ägs avsocialdemokratiska partiet.