prot · FX0961 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är också mycket bra. Jag finner att det i detta utskottsbetänkande finns mångaklarläggande upplysningar om de problem som förekommer i debatten, upplysningarsom bör kunna klara upp en hel del av de missförstånd som har funnits ochnaturligtvis aUtjämt finns eftersom lagstiftningen är ny och datainspektionen som i påpekade för flertalet människor i samhälletsannolikt ännu inte är en särskUt bekant institution. Jag är framför allt tiUfredsstäUd med tankegångarna iutskottets betänkande när det gäller den nya ordning som föreslås förbehandlingen av de statliga registren. Det är utmärkt att den förvirring somhittUls rått nu försvinner. Den har dock inte haft några direkta praktiskakonsekvenser eftersom tUlståndsgivningen knappast har mer än börjat. Vi fårhoppas att utskottets betänkande leder till att Kungl. Maj:t nu kan utformadetaljerna här pä ett lämpligt sätt. Vad som skall gäUa för de offentliga register som redanexisterar kanske inte framgår helt klart av betänkandet, men jag tror att detanmälningsförfarande som vi fick i och med förra årets datalag är tiUräckligt.Som flera talare anfört är det viktigaste att vi för de register som håUerpå att byggas upp får en klar och enhetlig princip för hur tiUståndsgivningenskaU gå till. Ännu kvarstår emellertid en mängd problem i samband medintegritetsfrågorna. Det gäller främst om de offentliga registren ochkopplingen där med offentlighetsprincipen. Låt mig här bara helt kortkommentera ett fall som regeringsrätten behandlade , därett finskt företag hade inkommit med en begäran om adressuppgifter på allafinska medborgare över en viss ålder i . Meningen var attsälja en finskspråkig publikation, och det var ju i och för sig inte någotklandervärt syfte. Där hade sagt nej, hänvisande tUl den nyadatalagen. I förarbetena till datalagen står det att man skulle vara försiktigmed selektering just när det gäller nationalitetstillhörighet. Där har nuregeringsrätten satt sig över beslut, och företaget i frågakommer att få en kopia på de finsktalande människornas adresser. Det är kanskeinte så farligt i just det här fallet, men det öppnar onekligen perspektiv somär obehagliga. Vi kan ju tänka oss samma typ av begäran från andra nationer -jag behöver inte nämna någon speciell diktatur. Det är tydligen i dagens lägesvårt att säga nej till en sådan begäran. På denna punkt krävs alldelesuppenbart kompletteringar i lagstiftningen; där finns en konflikt emellan dennya datalagen och offentlighetsprincipen. Jag har tidigare i en interpellation tagit upp en delandra frågor som sammanhänger med de offentliga registren, bl. a. den samkömingsom utskottet kommenterar, efter en motion från bl. Jag villunderstryka att jag inte tror att man kan knäcka det problemet enbart genom atthänvisa tiU att varie tänkt samköming automatiskt skall anmälas somett nytt register tUl datainspektionen. Det är en orimlig tanke attdatainspektionen skulle avgöra den saken i varje enskUt fall. Jag tror att manen gång för alla måste dra upp principiella riktlinjer på detta den 18 aprU 1974 Anslag till datainspektionen, m. m. Anslag till datainspektionen, m. m. Detsamma gäUer frågor som hur länge datauppgifter om ossenskilda skall få finnas kvar i offentliga register, hur mycket en myndighetskall få fråga oss om, etc. Jag tänker också på de frågetecken i samband med des. k. mjukdata som berörde. Alla dessa frågor behandlas naturligtvisinom datainspektionen, och där sker successivt, låt mig kalla det ettutvecklingsarbete. Men jag menar att vi på dessa områden också måste få tillstånd en offentlig politisk debatt och slå fast vissa riktUnjer. Låt mig tUl sist, herr talman, bara kommentera denproblematik tog upp. Jag viU säga att det naturligtvis ärangeläget att man skapar sådana villkor att inte integriteten störs av s. k.selektiv direktreklam. Men är det så att man fortfarande accepterar reklamensom en rimlig marknadsföringsmetod ocU upplysningsmekanism för den allmännaförsäljningsverksamheten i samhället, är det orimligt att stödja den härvpk-reservationen. Jag kan inte se att direktreklam som är snyggt utformad, somalltså inte bygger på intrikata selekteringar, är någonting som man kan hainvändningar emot. Det är väl högst rationeUt att en fabrikant som vill säUabarnmat, för att ta ett exempel, plockar ut de famiUer i en stad som har barnoch alltså exkluderar den äldre befolkningen som inte rimligtvis är intresseradav budskapet och därmed både förbilligar sin reklaminsats och når just dem somkan tänkas vara intresserade. Man kan hitta massor av helt legitimadirektreklamförsändelser i olika sammanhang. Att totalt förbjuda dem tyckerjag vara orimligt. Jag vUl också understryka, , att samtligapolitiska partier såvitt jag förstår använder sig av direktreklam på olikasätt, därför att det förbUligar vårt budskap när vi vill nå ut tillmänniskorna. Jag tror att ett bifall till denna reservation skulle leda tillhelt hopplösa konsekvenser. Några talare har tagit upp datasamordningskommitténsarbete. Jag viU slutligen, liksom , understryka att det ärutomordentUgt viktigt att detta arbete påskyndas och att vi får fram riktlinjerframför aUt när det gäller säkerhetsarbetet men även när det gällerdecentraliseringsfrågorna. Vi befinner oss just nu i ett uppbyggnadsskede ochmånga människor känner berättigad oro. Det är naturligtvis önskvärt att vi kankomplettera lagstiftningen och regleringen av dessa frågor i ett så tidigtskede som möjligt. HerrISRAELSSON (vpk) kort genmäle: säger att ett bifall tillreservationen 2 skulle leda till orimliga konsekvenser. Det tror inte jag. 1något enskilt fall skulle det kunna uppstå svårigheter, men jag tror inte attdet finns något som hindrar att man inför ett generellt förbud mot att utelämnapersondata och sedan med utgångspunkt i detta förbud ger dispenser för vissaspeciella ändamål. Så sker t. ex. när det gäller arbetstidsregleringen. Jaghar själv varit skiftarbetare, och för att man skall fåarbeta måste man ha dispens - det finns ett generellt förbud motatt arbeta . Jag har inte märkt att en sådan reglering möter några speciella svårigheter. En sådan reglering Nr 61 skulle man kunna ha också på detta område. HerrWIJKMAN (m) kort genmäle: -------- ;---------- Det är klart att man kan ha somutgångspunkt att Anslag till datain-förbjuda det mesta i samhäUet och sedanmed en ofantiig byråkratisk spektionen, m. m. apparat bevilja dispenser. Jag tycker att det vore en ganska bakvänd ordning. Här har vi fått en datalag,som mycket klart talar om att man skall vara försiktig med olika typer avselekteringar. Exempel på detta ges både i förarbetena och i självalagstiftningen. Datainspektionen kan, när det gäller de privataregisterförarna, mycket noga reglera och ge föreskrifter om vad som fårselekteras och vad som inte får selekteras. Jag har erkänt att vi fortfarandeinte är framme vid det ideala förhåUandet när det gällersekretesslagstiftningen, men det tror jag kommer att kompletteras inom någothalvår. Jag viU sluta med att stäUa en fråga till är en typ av selekterad direktreklam. Vill även denna? i (s): Jag har kanske inte så mycket i denna debattatt göra om man enbart tar hänsyn tiU att jag varken tillhörkonstitutionsutskottet eller har skrivit någon motion som behandlas . Meneftersom jag sitter med i datainspektionens styrelse och följaktligen haranledning att syssla rätt mycket med datateknikens integritetsskyddsproblem vUljag ändå säga några ord i den här debatten om datalagen och datainspektionen. TUl att börja med skaU jag vända mig till iMalmö, som i sin argumentering för dataombudsman nämnde att det är mängamänniskor som inte vet att det finns en datainspektion och en datalag. Det bördock inte tas tiU intäkt för att en dataombudsman skulle ha varit mer känd viddet här laget. Datalagen träder nämligen inte i kraft fullt ut i varje fallutåt förrän den i är. Därför är det en orättvis jämförelse. Sedan kan jag också tala om att datainspektionen går utmed en ganska omfattande informationskampanj till svenska folket med hjälp avTV och radio hoppas vi och olika slag av annonser och broschyrer. Den vändersig till allmänheten på ett sådant sätt att allmänheten skall känna att den härhar sin dataombudsman, även om den heter datainspektionen.Informationskampanjen kommer att påbörjas , och den har redanhunnit så långt att det finns avdrag på annonser. Det kommer att slås uppsådana rubriker som "finns en datalag som skyddar ditt privatliv".Andra annonsrubriker, som också skaU väcka intresse, är exempelvis "Vadstår det egentligen om mig i dataregistren hos alla företag och myndigheter? "och "Vad kan man göra om det blir fel i ett dataregister? Det kommer aUtså att spridas en ganska omfattandeinformation, som jag tror kan vara välgörande och nyttig. har varit mycket generöst därvidlag, och det tycker jag är en riktig linje. 3 protokoll 1974. Nr 61 Dataproblemen är nämligen i storutsträckning en informationsfråga. Torsdaeenden Sedan är det intressant att noteraatt diskussionen egentligen har 18 april1974 sysslat mycket litet med ämnet i sträng och inskränkt mening - -------------------- datalagen och integritetsskyddsproblemen kring denna. nsiagillaatain- j aUmänna observationer kring datatekniken och sociala effekter förspektionen, m. m. framtiden, och det är en mycket värdefull och intressantdebatt att föra. Men med den inriktning som debatten fått kan man ocksä sägaatt det här i finns en ganska bred enighet, somkonstitutionsutskottets ordförande sade, kring datalagen och utformningen avdatainspektionens verksamhet. Det är också intressant att notera. menade att man, för att klara datateknikenssociala effekter, skall använda dataombudsmannen, som skulle hjälpa människornaatt lösa alla de väldiga problem drog upp. Jag tror inte på denlinjen. Jag tror nämligen att det är debatten som behövs snarare ändataombudsmannen. Den debatten skall vi befrukta på aUt sätt, och det har naturligtvisockså gjort. Jag hoppas också att den debatten kommer att fåytterligare näring i och med att dataindustriutredningen lägger fram sittbetänkande - i slutet av aprU förhoppningsvis. Det ärvisserligen en näringspoUtisk utredning, men den tar även upp datateknikenseffekter i vid mening. Där finns bl. a. ett kapitel om datateknikens socialaeffekter, som vi hoppas skall bli befruktande för en fortsatt debatt så att manfår en framförhåUning och kan möta eventuella negativa effekter av datateknikeni tid. Jag har velat lämna dessa upplysningar för att tala om attutvecklingen inte står still; här vidtas åtgärder på olika sätt, och resultatetkommer fram efter hand. Det ärmånga som i den här diskussionen har velat ta åt sig äran av att har enframskjuten ställning när det gäller att skydda medborgarna mot datateknikensintegritetskränkande effekter. Som herr ordföranden i konstitutionsutskottetsade är vi först i världen med en heltäckande datalag som omfattar både denoffentliga och den privata sektorn. Inte minst har velat profilerasig på det här området. Men låt mig säga att öde väl ändå harvarit att man ofta hamnat pä efterkälken i den här frågan. Exempelvis var detså, , att det var socialdemokratiska motionärer som i försttog upp de risker som bl. a. kombinationen offentlighetsprincip och datorerkunde komma att innebära, om lagstiftaren inte uppmärksammade problemet. Detvar för resten granne på Göteborgsbänken ochdåvarande socialdemokratiske riksdagsmannen från . När sedan'den stora debatten kom i samband med folk- och bostadsräkningen hösten 1970hade den socialdemokratiska regeringen satt i gångett omfattande utredningsarbete kring integritetsskyddsfrågorna. Det var såväloffentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén somkreditupplysningsutredningen som dä var i verksamhet. Det är alltså ingentiUfällighet att nu som första land i världen har en heltäckandedatalag, och den är naturligtvis oerhört värdefull. Sedan tänkte jag, herr talman, säga några ord omcenterpartimotionen 34 med som första namn. Därantyds ett par frågeställningar som är intressantaoch viktiga för framtiden, Den ena gäller frågan om regionaliseringen avdatasystemen och dess effekt från integritetsskyddssynpunkt för den enskildamedborgaren. Den andra frågan gäller vUka möjligheter vi har att förstärkaintegritetsskyddet för den enskilde utan att säga nej tUl aUa nyupprättadepersondataregister och klara, som man säger i motionen, attgrundprincipen om allmänna handlingars offentlighet inte rubbas. Låt mig först ta upp frågan om en regionaliserad strukturpå dataområdet. Utskottets centerpartister säger i ett särskilt yttrande:"För en regionaliserad struktur på dataområdet talar inte bara ekonomiska och tekniska erfarenheter utan framför allt omsorgen om medborgar nas personliga integritet." Man pläderar med andra ord för en utökad satsning på länsstyrelsernas datorer. är det tyvärr så att man inte kan räkna med att integritetsskyddsproblemen blir lättare att lösa om man delar upp centrala dataregister på olika länsstyrelser. Tvärtom har nog medborgarna om vi skall vara riktigt ärliga på den här punkten anledning att känna större tveksamhet från integritetsskyddssynpunkt när det gäUer de decentraliserade systemlösningarna. Valet står nämligen mellan att å ena sidan bygga upp åtskilda centrala register, typ bUregistret i , centrala fastighetsregistret i , rättsväsendets informations system i , sjukförsäkringsregistret i osv., och å andra sidan gå in för en decentraliserad lösning, där man sammanför samtliga dessa registeruppgifter omfattande ett eller flera läns befolkning i en länsdator. Den som olovligen tömmer ett sådant länsdataregister får visserligen bara uppgifter om regionens befolkning, men å andra sidan får han en utomordentligt omfattande information om dessa människor. En decentraUserad systemstruktur kräver därför snarare extra insatser för att den personliga integriteten skaU kunna skyddas på ett tUlfredsställande sätt. Det förhåller sig aUtså tvärtemot vad hävdar i sitt särskUda yttrande. Integritetsskyddsargumentet är med andra ord inget särskUt bra argument, om man vUl tala för decentraliserade systemlös ningar. Trots detta vill även jag att man i större utsträckning ännu satsar pä en utbyggnad av länsstyrelsernas datorer. Och det gör jag främstav det skälet att jag anser det viktigt att kvalificerat datatekniskt kunnandebyggs upp inom många olika delar av vårt land. Vi behöver också rentpsykologiskt den fysiska närhet till dataregistren som endast länsdatorer kange. Det finns alltså i och för sig goda argument för en utökad satsning pålänsdatorerna, men tyvärr är det nog så att integritetsskyddsaspekten inte ärett av de starkare härvidlag, snarare är det ett försvagande argument. Jag skall sedan avstå från att kommentera de regionalaansvarsnämnder som vill införa och som skuUe träda i funktionvarie gång data går över regiongränserna - var de nu går någonstans i vårtland. Det påhittet tycker jag verkar mera som ett skämt än som ett seriöstförslag. När det gäUer den oerhört viktiga frågan om möjligheternaatt bibehåUa offentlighetsprincipen oförändrad i framtidens datasamhälle vUljag för min del säga att jag har blivit mer och mer tveksam på den den 18 aprU 1974 Anslag till datainspektionen, m. m. Anslag till datainspektionen, m. m. punkten.Vi kommer i datainspektionen efter olika korrigeringar att ge klartecken fördataregister efter dataregister. Vart för sig är dessa register relativtharmlösa och kan inte ifrågasättas. Men tUlsammans kan de klä av en människafuUständigt, framför allt om vi tänker oss framåt i tiden när datatekniken ännumer trätt i funktion i vårt samhälle. Problemet ligger inte i samkörningen av databand - den kandatainspektionen enligt datalagen ha fullständig kontroll över. Hotet mot denpersonliga integriteten ligger i stället i de möjligheter som offentlighetsprincipenger att gå från register till register och plocka fram en utomordentligtingående information om den enskilde via utdrag. HittiUs har dettainte varit så lätt, eftersom de registren är ofullkomliga, litetrisiga och aUmänt svåråtkomliga. Datateknikens intåg betyder en helt annansystematisering, överskådlighet och lättåtkomlighet. Detta i förening med dennuvarande utformningen av offentlighetsprincipen kommer enligt min mening attpå sikt få förödande verkningar på möjligheten att skydda den personligaintegriteten. Ä andra sidan finns enligt min mening inga absolut vägandeskäl för att en mängd register måste vara offentliga. Varför skall exempelvisde anställdas personalregister hos myndigheter vara offentliga? Varför skallstudiemedelsregistren med alla deras uppgifter vara offentliga? Varför skaUregistren över invandramndervisningen vara offentliga? Detta är bara någraexempel. Jag anser att vi måste skapa en ny och snävareoffentlighetsprincip. Färre dataregister måste vara heltoffentliga. Den nya offentlighetsprincipen bör bli en offentlighetsprincip förden enskUde individen snarare än för alla och envar, behörig såväl somobehörig. På så sätt kan en omfattande offentlighetsprincip även i framtidentjäna som ett kontroUinstrument för den enskilde medborgaren gentemot myndigheterna,som den inte lika lätt som kommer att kunna missbrukas avutomstående för ändamål som den enskUde inte accepterar. Det svåra problemet om offentlighetsprincipeni framtidens datasamhäUe skall som tur är inte avgöras . arbetar just nu vidare med en översyn avsekretesslagstiftningen. Jag är inte med i och har därför velat begagna dethär tiUfället att säga att jag tror att hänsynen till den personliga integritetenkommer att kräva en betydande omformulering av nu gällandeoffentlighetsprincip. Jag hoppas också att skall vara beredd att komma medförslag i den riktningen. I övrigt, herr talman, yrkar jag bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan i dess betänkande nr 20. HerrWERNER i (m): Jag vUl anknyta tUl vad iLund sade om mitt yttrande att vetskapen om datainspektionens existens inte ärsärskilt betydande bland medborgarna. sade då att den vetskapeninte hade varit större om vi hade haft en dataombudsman. Jo, tänk - det trorjag! Jag tror att svenska folket har lättare för att identifiera sig med enombudsman än med en "inspektion". DärtUl kommer att identifika- tionen medden enskUde just är ombudsmannens uppgift Jag anser att det hade blivit ganskaannorlunda om vi fått det som vi ville. Sedan noterar jag med tiUfredsstäUelse att inspektionengår ut med en omfattande information tiU hushållen. Det är tacknämligt, och vifår se vad det for med sig. Människorna måste bli informerade om sinamöjligheter att skydda sig i den här verksamheten. Jag hade inte tänkt att ytterligare delta iden här debatten, men eftersom i gjorde sitt yttersta föratt provocera fram en förlängning av debatten, så skall han få ett kort svar. Han påstod att har velat profilera sig i den härfrågan. Ånej, i ! I själva verket är det så att det hosliberaler ständigt har funnits ett intresse av att slå vakt om den enskildamänniskan och om hennes rätt att få behåUa en personlig sfär. Det har för oss varit naturligt, när vi sett sambandetmellan den enskilda människans integritet och den utvecklade datatekniken, attuppmärksamma detta. Jag tror att det är obestridligt att liberalen varit en av dem som mest aktivt påpekat detta. När det gäller mitt påstående att ärpådrivande i denna fråga tror jag att det som bevis räcker att hänvisa tUl enjämförelse mellan motionen I tUl årets riksdag och konstitutionsutskottetsbetänkande nr 20. Kammaren har hört i Lundförsök till redovisning och analys av uppfattning beträffanderegionaldata. Det var ömsom vin och ömsom vatten enligt . Jag viU bara i korthet säga att rent rationeUt torde det urekonomisk synpunkt vara riktigt att undersöka tanken på och utformningen avregionaldata. Men det var inte den frågan vi nu skuUe diskutera, utanfrågan om kontrollmöjligheterna. Självfallet skall man även vid regionaldata hasamma skärpta krav när det gäUer förbud mot samköming av olika data. Därutöverger regionaldata ytterligare nycklar för prövning vid samkör-ning och utmatningav datauppgifter på olika terminaler i landet. Vi vill framhålla att man kaninrätta ordentliga säkerhetsnycklar för regionala dataregister. Därutöver har vi fört fram tanken på att ytterligareutveckla säkerhetsfunktionen i regionaldata genom regionala ansvarsnämndereller styrelser. Om nuvarande system inte ger det skydd för den personligaintegriteten som vi ändå förutsätter och hoppas på, måste vi söka nya vägar föratt verkligen sätta kraft bakom en sådan målsättning. Då bör också tanken påregionala styrelser eller ansvarsnämnder finnas med i bilden. Anslag till datainspektionen, m. m. HerrISRAELSSON (vpk): Det har tidigare framhållits att ett bifalltill reservationen 2 skulle te sig ganska orimligt. Efter att ha hört herrPetterssons i Anslag till datainspektionen, m. m. Lundinlägg har jag närmast det intrycket att reservationen ändå inte är heltorimlig. SkuUe det vara något fel på den, vore det möjligen att den är före sintid. i säger att offentlighetsprincipen i framtidensdatasamhälle kanske inte kan tillämpas fullt ut på det sätt som en delstatsvetare anser. frågade mig tidigare i debatten om jag vUleförbjuda gruppkorsband. Jag vill svara att man väl får pröva i vad mån manskall tillåta användande av persondata och om gruppkorsband är ett kommersielltanvändande av persondata. Jag vUl fråga om han anser dettillfredsstäUande att utländska kreditupplysningsbyråer kan ha uppgifter i storskala om svenska medborgare? Jag kan svara ganska snabbt.Den nya kreditupplysningslagen har ju på en avgörande punkt gjort att herrIsraelssons frågeställning kommer att vara helt irrelevant,eftersom utländska företag helt utestängs från den svenska marknaden.Beträffande den aktuella propositionen kan jag säga att sakargumenten för ettsådant ställningstagande inte var särskUt många och att det nog var ett väldigtdjärvt hugg som man den gången gjorde. Men, , det är alltså intenågot problem . vUl jag fråga: Varför är så rädd föratt profUera sig i dessa sammanhang, när konstaterar attdet är som driver på? Det är väl bra att man driver på? Jag skulleför min del vara tacksam om i påstod att jag försökteprofilera mig i dessa frågor. De är viktiga, vilket märks inte minst av att viännu är så få i denna kammare som har ett hum om dem, som det uppstårså mycket missförstånd i debatten. Orsaken tiU att jag begärde ordet igen varatt jag ville foga en kort reflexion till vad sade omoffentlighetsprincipen. Jag såg framför mig en ganska kraftig inskränkning.Innan vi går så långt - och det vUl jag att vi skall undvika i största möjligautsträckning - skaU vi vara medvetna om att det finns ett annat sätt att lösaen del av dessa problem. Jag pekade på det i mitt första inlägg, nämligen attbegränsa myndigheternas möjligheter att på hög samla uppgifter om oss i alloändlighet. Det måste verkligen i varje särskilt fall klargöras vUka uppgiftersom är absolut nödvändiga för respektive myndighet. Övriga uppgifter bör intefå samlas in. Sker ett sådant klargörande, vUket datainspektionen för övrigt äri färd med i olika fall, kommer mänga av integritetsproblemen att vara lösta. HerrPETTERSSON i (s): i trodde attdataombudsmannen skulle bli mer känd än datainspektionen är . Trots det yrkeherr har utanför vill jag säga att tron kanske inte ersättervetandet på alla livets områden. Min tro i detta avseende kan vara lika god somherr . Efter den annons- och informationskampanj som påbörjaskommer datainspektionen att förutom sina övriga uppgifter kunna fullgöraåliggandet att vara en aUmänhetens dataombudsman. framhöU att han inte kunde förneka minafaktiska uppgifter om att det var socialdemokratiska motioner som kom upp försthär i och om hur väl utredningsarbetet låg framme när den verkligtstora diskussionen om integritetsskyddsfrågor började här i i sambandmed folk- och bostadsräkningen 1970. säger å andra sidan att detständigt funnits en strävan från liberalt håll att ta till vara den enskildamänniskans intresse för integritetsskydd.