prot · FX0967 · 1974-12-31 00:00:00 — Härigenom skulle aktiekapitalet komma attuppgå tiU och därmed väsentligt överstiga den för år 1974beräknade omsättningen på 47 miUoner kronor. Det är en relation mellanaktiekapital och omsättning som är minst sagt ovanlig. Förlusterna i företagetunder åren 1968-1971 har uppgått till sammanlagt 14 miUoner kronor. Under 1972och 1973 redovisade företaget visserligen en mindre vinst, men jag är angelägenatt peka på att den i allt väsentligt hänför sig tiU de stora leveranserna avbUregistreringsskyltar och registrerande vägmätare, som allmänheten ju inte harkunnat undgå att köpa. Här kan man om någonstans tala om ett monopol. Hur stordel av det förbättrade resultatet som beror på dessa produkter harUtvecklingsbolaget såvitt jag har kunnat konstatera inte velat uppge. Om man är företagsledare i ett vanligt privat företag, somarbetar i hård konkurrens, vet man att man måste driva företaget effektivt föratt det skall kunna överleva och utvecklas. Det innebär självfallet en myckethård press både på de anstäUda och på företagsledningen, men det brukar ocksåge goda resultat. Inom den statliga företagssektorn däremot - det vet vi -ställer regering och riksdag så gott som alltid upp med nya, friska pengar omdet går dåligt, och det har det gjort i många fall. Detta kan leda tUl att maninte aUtid behöver vara lika effektiv som i det enskilda näringslivet.Naturligtvis är det omöjligt för industriministern och än mer Finansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget omöjligtför oss här i att utöva någon noggrann uppsikt över och kontroll avden verksamhet som bedrivs inom den statliga företagssektorn, och det voreheller inte önskvärt. Men det vi bör kräva av dem som är satta att förvalta destatliga företagen är att de driver företagen på ett sådant sätt att de blirframgångsrika, för att de skall kunna åtnjuta vårt förtroende och därmed gesmöjligheter att få ytterligare kapital för en vidare expansion. Av propositionen att döma delar departementschefen denuppfattningen. Läser man noggrant vad industriministern har sagt, skall manfinna att han de facto riktar en ganska hård kritik mot Utvecklingsbolaget,och han ger också rätt bestämda direktiv för framtiden. Jag kan, fru talman, till stor del instämma i vaddepartementschefen har anfört härvidlag. Men departementschefen drar inteslutsatsen av sin kritik mot det sätt på vilket företaget har skötts. Han gårlitet vid sidan om detta när han kommer tUl det slutliga ställningstagandet.Trots den utövade kritiken föreslår man därför att Svenskautvecklingsaktiebolaget skall få sina 30 miUoner kronor. Vi tror att Utvecklingsbolaget skuUe kunna klara sig bra utandetta kapitaltillskott om man verkligen försökte anstränga sig ytterligare. Vitror att det är nyttigt för alla statliga företag som kommer in i dettasammanhang, om de också skulle kunna få ett nej när de begär merpengar som skall beviUa. 1 ett enskilt företag lägger man upp en viss budget. Mendet är inte alltid man får allt vad man önskar. Man måste, som vi brukar säga,dra åt svångremmen. Jag tror att man även i den statliga sektorn i det härfallet Utvecklingsbolaget - skulle må väl av att litet fundera också översådana realiteter som vi har inom den enskilda sektorn av svenskt näringsliv. Jag vill med detta resonemang och medhänvisning tiU vad industriministern har uttalat dra den logiska slutsatsen avdepartementschefens kritik och yrka bifall till reservationen, innebärandeavslag på propositionen. Under detta anförande övertog fru tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrHAGLUND (s): Jag skall fatta mig synnerligen kort i minredogörelse för utskottets syn på dessa problem. Vi skall nämligen lägga märketill att utskottet är nästan enhälligt när det gäller den här frågan. Det är kanske betecknande att inte ens harfått sina partivänner med på sin bedömning av Utvecklingsbolagets verksamhetoch att han står mycket ensam om denna bedömning. Sedan bara en parentes. Han talade om aktieteckningen, somnu är uppe i 55,5 miUoner kronor. Det är riktigt att man nu vill ha ytterligare30 miljoner till aktieteckning. Han bör ändock ta i betraktande att detta någotkan hänga ihop med att det föreligger en omsättningsökning i Utvecklingsbolagetfrån 33,1 miUoner till . Där kan han kanskefinna en del av förklaringen när det gäller betänkande behandlar ju finansieringenav Utvecklingsaktiebolaget. 1 proposition nr 54 föreslås att 30 miUoner kronorskall anvisas tUl nyteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget. JagviU säga några ord om detta. Bolaget startades och hade vid utgången avdecember 1973 totalt 900 produktidéer registrerade. Av dessa har 50 blivitföremål för exploatering. Av de registrerade projekten har 804 kommit frånenskilda och 10 från den offentliga sektorn. har kommit framinom projektgruppen. Bolaget har också engagemang i ett tiotal dotterbolag ochnärstående företag. Dessutom bedrivs projektutvecklingsarbete i moderbolaget.Så har exempelvis under den hittUlsvarande verksamhetsperioden investerats 8miUoner kronor inom sektorn för medicinsk teknik, 18 miUoner inom miUövårds-och processteknik samt 17,5 miljoner inom datateknik. Totalt har tiU utgångenav december månad ca investerats i moderbolaget ochdotterföretagen. Andra intressenter har investerat ca 36miljoner. Moderbolaget hade 65 anställda . 1dotterbolagen hade man 365 anställda, och därtill kommer 741anställda i det hälftenägda . Propositionen och naturligtvis också bolagets verksamhetär den direkta anledningen tiU att utskottet har haft två motioner attbehandla. Det anmärkningsvärda är att det rör sig om två borgerliga motionermed helt olika bedömningar beträffande Utvecklingsbolagets verksamhet. I denfolkpartistiska motionen skriver man bl. "I en bUaga till propositionen redovisas närmarebolagets verksamhet. Därav framgår att bolaget gjort betydande insatser inommedicinsk teknik, miljövårds- och processteknik, databehandlingssystem,transportteknik och produktionsteknik. Av särskUt intresse är att konstaterahur bolaget på uppdrag av statliga myndigheter lyckats ta fram den nya tekniksom var en förutsättning för reformerna beträffande bilregistrering ochkilometerskatt." Den moderata motionen har bl. a. föranlett den reservationsom är ensam om och där det slutliga yrkandet går ut på attpropositionen om anslag tUl teckning av aktier i skallavslås. Självfallet kan det vara förståeligt att man kommer tillolika bedömningar om resultaten av ett dylikt bolags verksamhet en verksamhetsom har så mycket av utvecklingskaraktär och experimentell karaktär. Det är juockså ett utvecklingsbolag, som just skall utveckla, tiUverka och marknadsföranya produkter, metoder och system, särskilt med beaktande av att angelägnasamhällsbehov skall tillgodoses. Det är väl detta med "angelägnasamhäUsbehov" som skorrar alltför mycket i de moderata motionärernas öron.När privata bolag av Uknande typ gör innovationer, utbyggnader och experimentslår man dövörat tUl. I detta faU har man endast kunnat sträcka sig så långtatt man blivit tvungen erkänna att bolaget kunnatuppnå ett överskott i sin verksamhet. Torsden den 25 aprU 1974 Finansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget 5 protokoll 1974. Nr 6 7- 70 Finansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget Så några ord om anledningen till propositionens förslag omde 30 miljonerna. Utvecklingsbolaget förutser ett kapitalbehov förprognosperioden 19741976 av , varav 12 miljoner avserrörelsemedel. Interna rörelsemedel jämte intressen i vissa projekt beräknar mantill 19 miljoner. Ca 14 miUoner avses utgöra externt kapital. Av 1973 årslikvida tiUgångar tas 8 miUoner i anspråk. Resterande kapital - alltså 30miUoner - anser Utvecklingsbolaget skall tillföras av aktieägaren. Det är detta propositionen 54 handlar om, och ett nästanenhälligt näringsutskott hemställer härmed om bifaU tiU denna proposition. HerrHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Jag vUl först ta upp den anmärkningen somherr inledningsvis riktade mot mig, att jag är ensam om reservationen.Det är riktigt att jag är det, men vet lika väl som jag vadutskottets vice ordförande, min partivän , sade då vi behandladeärendet i näringsutskottet. Han framhöll att han tidigare och i annatsammanhang hade varit med om att behandla frågan, och därför fanns det ingenanledning för honom att engagera sig i ärendet då vi behandlade det. Detta är ingen nyhet för , och jag tror attalla som hörde deklaration, när frågan var uppe, också förstodhans inställning. Jag tycker det är litet anmärkningsvärt att det som en nyhet i kammaren, när vi var ense om uppläggningen ochklarade av saken vid behandlingen av ärendet på utskottsplanet. Det har gjorts stora investeringar. Pengar hartillskjutits från staten, och jag tror också att de investeringar som gjorts ien del fall har varit gynnsamma. Det vore ju ganska anmärkningsvärt om man fårså mycket pengar och inte placerar dem på ett någorlunda vettigt sätt. Jag troräven att det har uppnåtts en del resultat. Jag viU också säga att detta med utveckling inte är någonsärskilt lätt sak. Det är något som kräver goda medarbetare, stor effektivitetoch inte minst investeringar. Det väsentliga är emellertid att man inte harlyckats nå så särskilt goda resultat. När jag säger det refererar jag till vaddepartementschefen har anfört i propositionen 54, nämligen föUande: "I prop. 1971:139 förordade jag vissa förtydligandenoch preciseringar med avseende på bl. a. utvecklingsbolagets mål ochverksamhet. Jag framhöU sålunda att varje företag måste besitta en i någotavseende exklusiv kompetens för att hävda sig och expandera. erinradejag om att föredraganden i prop. 1968:68" alltså så långt tillbaka -"betonat att bolaget borde koncentrera sin verksamhet tUl ett begränsatantal projekt." Avslutningsvis vill jag säga, fru talman, att i denberättelse vi har fått står det att verksamheten kommer att innebära förluster. Jag vill gärna ha noterat detta. Sådana äralltså prognoserna för den närmaste framtiden. Vi behandlar nu propositionen 54, i vilkendepartements- chefenbegär att vi skall nyteckna aktier för 30 miUoner kronor tiU det statligaUtvecklingsbolaget. Några kamrater från moderata samlingspartiet ocU jag har imotionen 1639 yrkat avslag på propositionen. Departementschefen är i propositionen ytterst kritisk isin bedömning av Utvecklingsbolaget. Man kritiserar bolagets resultat, och detstora antal projekt som här menade vara något positivt hardepartementschefen riktat kritik mot och ansett att man i Utvecklingsbolagetborde vara observant på. Men efter den avbasningen är departementschefen ändågivmild med skattebetalarnas pengar och föreslår att Utvecklingsbolaget skaU få30 miUoner. Det påminner litet om den unge studenten med dåliga studieresultatsom kommer hem till sin pappa och vUl ha mera pengar och som då får enåthutning för att studieresultaten verkligen inte ger anledning till någon belöning.Men det är ju ändå pappas gosse, och så blir det mer pengar i alla faU. Det ärUtet av de tongångarna i departementschefens skrivning. skall vi betänka att med de föreslagna 30 miljonernakommer aktiekapital att uppgå tUl 55,5 miUoner kronor, moten beräknad omsättning 1974 på 47 miUoner. Detta är anmärkningsvärt, eftersomdet sannerligen inte är vanligt att aktiekapitalet är betydligt större änbolagets omslutning för året. Förlusterna beräknas tiU ca 6 miUoner. ,då Utvecklingsbolaget startade sin verksamhet, hartotalförlusterna legat på 14 miUoner kronor. redovisade man ettöverskott på 2,5 miUoner och 1973 ett preliminärt överskott på 2 miUoner.Mycket av de goda resultaten är onekligen att hänföra tillden sektor som stått för tillverkningen och framtagningen av bilskyltar ochkilometerräknare för beskattning av dieseldrivna fordon. Men ägarna av dessadieseldrivna fordon har inte haft någon möjlighet att välja vid inköpet avsådana produkter. När det gäUer kUometerräknarna vet vi inte tUl vUkenkostnad de skulle ha kunnat framtas på annat sätt. Fordonsägarna har varit helthänvisade till att använda den mätare som framtagits och tillverkats av Haldex.Det direkta utvecklingsarbetet, som gått på Utvecklingsbolagets konto, hadekanske kunnat fäs betydligt billigare. Utvecklingsarbetet var nämligen redanutfört. Det är anmärkningsvärt att dessa räknare inte används av svenskatillverkare, som i stället använder tyska VDO-mätare. när manbestämde sig för att införa kilometerräknarna hade de tyska mätarna ett prissom låg under hundralappen, medan fordonsägarna har debiterats förden mätare som Utvecklingsbolaget har tagit fram. Under sådana förhållandenförstår jag gott att Utvecklingsbolaget kan redovisa det resultat som det pekarpå. Man hade i detta sammanhang gjort en bindning genom attlåna ut pengar tiU de företag som skulle sköta tillverkningen. Om man intekunde binda sig för en bestäUning av viss storlek skulle det inte föreligganågon återbetalningsskyldighet. Också detta är någonting, fru talman, som börnoteras när det begärs en utökning av aktiekapitalet genom nyteckning för atttäcka Utvecklingsbolagets kostnader. Vi har påtalat i vår motion att bolaget borde ha kunnatredovisa ett mer positivt resultat av sin verksamhet innan anslårytterligare medel. För kammarens ledamöter, som handskas med miUardbelopp, är Finansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget Finansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget kanske 30miUoner inte så mycket, men jag tror att den enskilda människan har störrerespekt för ett sådant belopp, när Utvecklingsbolaget inte kunnat redovisa ettgynnsammare resultat. Jag yrkar bifall till den reservation som ärfogad till utskottets betänkande. Det är riktigt som reservanten här säger attstatsrådet har varit litet kritisk i propositionen, men han har inte bara varitkritisk. Det är självklart att den som har en annan uppfattning bara hänger uppsig på det kritiska, men statsrådet framhåller också i propositionen t. ex.föUande: "Utvecklingsbolagets resultat har utvecklats ihuvudsak på det sätt som föresattes i nyssnämnda proposition. Ett positivtnettoresultat kunde emellertid uppnås . Det mycket goda resultatutvecklingsbolaget uppnått kan i allt väsentligthänföras till de stora leveranserna av bilregistreringsskyltar ochregistrerande vägmätare. För prognosperioden 19741976 har utveck-Ungsbolagetförutsett underskott, ehuru verksamheten vid periodens slut åter beräknas geöverskott." Jag har velat säga detta som motvikt till dem som bara harhängt upp sig på kritiken. Vad beträffar målsättning och målangivning harstatsrådet i propositionen kompletterat det som sades beträffande utvärderingoch målsättning för företaget redan när denna verksamhet startade. förde ett tekniskt och ekonomiskt resonemangom hur kUometerräknarprojektet och registreringsskyltprojektet harfinansierats. Jag vill då erinra om att privata företag fick komma in med anbudnär denna verksamhet startade, och sedan utvärderades anbuden. fått en årsredovisning från Utvecklingsbolaget, och ur den skall jag läsaupp en redogörelse för det positiva resultatet av samarbetet med Samefa som hartUlverkat skyltarna: "Det tekniska kunnandet som Samefa förvärvat isamband med bolagets engagemang i bilregister- och kilometerskatteprojekten harmedfört nya order på produktions- och datainsamlingssystem. Bland Samefasetablerade industriprodukter ingår mekanik för automatiska telefonstationer,telefonkiosker och utrustningar för byggnadssektorn." Om vill ha fler detaljer kan jag påpeka attredovisningen från Utvecklingsbolaget är så öppen att det beträffande företagi SU-gmppen står: "I det följande lämnas vissa upplysningar om företagen iSU-gruppen. I övrigt hänvisas till företagens egna årsredovisningar, som kanrekvireras från SU eller direkt frän respektive bolag." HerrHOVHAMMAR (m); Det ekonomiskt goda resultat som till har sin naturliga förklaring i de stora leveranser av bl. a.vägmärken som skett utan någon konkurrens. Jag har den uppfattningen att man,om man gör stora investeringar - vUket man gjort och gör här -också bör se tUlatt man får ett bra resultat, så att företaget går ihop och lämnar vinst. den 25 aprU 1974 Finansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget Den mycket exklusiva tryckta årsredovisning som en del avleda- Nr 67 möterna i denna kammare har fått är av mycket flott tryck påallra finaste papper med dyrbara färgklichéer Det är anmärkningsvärt, tyckerjag, att ett företag som inte går så särskilt bra har råd att göra så storainvesteringar i en trycksak av det här slaget. Ett enskUt företag får i ettsådant fall se tUl att spara på pengarna. Jag kommer fram tillsammanfattningen i den här fina årsberättelsen. Där heter det: "För denärmaste två åren kan man inte förutse positivt nettoresultat förSU-gruppen." Det är inte särskUt stimulerande.Jag hoppas emellertid att detta företag, precis som en del andra statligaföretag har gjort, kommer att gå med vinst . Vinst har visserligenblivit ett mycket fult ord i det här landet, men vinst är nödvändig både förenskilda och statliga företag om de skaU kunna existera och ha ettberättigande. Jag vUl gärna slå fast det i min sista replik i detta ärende. HerrKOMSTEDT (m): Med sin argumentering ger migrätt. Utvecklingsbolaget har alltså redovisat förluster ända till det tUlfälledå det började tillverka en produkt som konsumenten är tvungen att köpa. Dåredovisade bolaget ett mycket gott resultat, sade . Resultatet ärinte särskilt gott om man jämför vinsten med företagets omsättning. Så snartdenna monopolstäUning är slut är man beredd att tala om i propositionen attbolaget förbereder sig på ytterligare förluster. Jag vill därför ifrågasättaföretagsstrukturen inom Utvecklingsbolaget. Jag invecklade mig inte i något speciellt teknisktresonemang, . Jag tog kUometerräknarna som exempel. Det voreunderligt om inte företaget kan gå med vinst då det tillverkar någonting som ärmer än dubbelt så dyrt som motsvarande produkt från en annan tillverkare -mensom konsumenterna inte har en chans att väUa därför att ett statligt monopolbestämmer vUken produkt de skaU använda. Det är det jag riktar kritiken mot! Detta var ett exempel. har själv talat om 900olika produkter. Jag har inte haft någon möjligUet att kontrollera saken, mendet är klart att förlusterna kan bli större om samma premisserföreligger som beträffande kilometerräknarna. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Hovhammar begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 22 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av , Statligt ansvar för uranutvinning, m m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföUande resultat: § 12 Statligt ansvar för uranutviniung, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 23 i anledning av propositionen 1974:60 angående organisationför geologiska undersökning, m. m. jämte motioner. I propositionen 1974:60 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet över industriärendenför , föreslagit dels att bemyndiga Kungl. Maj;t att vid Sverigesgeologiska undersökning inrätta en ordinarie tjänst för verkschef medbeteckningen p, dels attför /75 under trettonde huvudtiteln anvisa 1. tUl Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentationett reservationsanslag av (punkten C 1), 2. tUl Sverigesgeologiska undersökning: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av (punkten C 2), 3. tUl Sverigesgeologiska undersökning: Prospektering m. m. ett reservationsanslag av (punkten C 3), 4. tUl Sverigesgeologiska undersökning: Utrustning ett reservationsanslag av (punkten C 4). Departementschefen hade i fråga omuranprospektering uttalat att geologiska undersökning (SGU), somerhöll särskilt anslag härför, borde koncentrera sin verksamhet på inledandearbeten av översiktlig natur. I ett senare skede borde koncession meddelas förlämplig intressent som därmed övertog det finansieUa ansvaret förprospekteringsverksamheten. Den statliga prospekteringsinsatsen borde enligtdepartementschefen ske på uppdrag från myndighet som var ansvarig förenergipolitiken. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:129av m. fl. (c), 1974:246av (vpk) och (vpk), 1974:1670 av (vpk) och (vpk)vari hemställts att uttalade att staten via SGU borde behållahuvudansvaret för uranutvinningen i samt 1974:1671 av herrar Stridsman (c) och iHolmgården (c). 1. att med bifall till propositionen 1974:60 iifrågavarande Maj:t att vid geologiska undersökning inrätta en ordinarietjänst för verkschef med beteckningen p, 2. att med bifall till propositionen 1974:60punkterna C 1, C 2 och C 4 för /75 under trettonde huvudtiteln anvisade a) tiU Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentationett reservationsanslag av , b) tiU Sverigesgeologiska undersökning: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , c) tUl Sverigesgeologiska undersökning: Utrustning ett reservationsanslag av 2 420 000kronor, 3. att riksdagenmed bifall tUl propositionen 1974:60 punkten C 3 och med avslag på motionen1974:246 till geologiska undersökning: Prospektering m. m. /75 under trettonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslagav , 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1671 rörande anvisning av medel föruranprospektering i Arjeplogs- och Arvidsjaurområdet, 5. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1670 angående statligt ansvar för uranutvinning, 6. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:129 om undersökning rörande förekomsten av naturgaspå , den 25 aprU 1974 Statligt ansvar för uranutvinning, m m. Reservation hade avgivits av herrSvensson i (vpk) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1974:1670 som sin mening gav Kungl. Maj;t tUl känna vad reservantenanfört om statligt ansvar för uranutvinning. HerrLÖVENBORG (vpk): betänkande nr 23 inrymmertvå vpk-motioner med anknytning till varandra. Vi har nämligen liksom motionerat om att tillräckliga medel skall ställas till förfogande föruranprospektering i Arjeplogsområdet. Den ena motionen skrevs och i anslutning till statsverkspropositionen, eftersom vi intedär kunde finna något som tydde på att man ämnade gå in för intensifieradeundersökningar av uranfyndigheterna i det området. . kom såpropositionen 60, där vi bl. a. finner föUande formuleringar: "Det är enUgt min mening angeläget att möjligheternaatt trygga landets försörjning med naturligt uran undersöks. Inget är ännu käntom storleken av de fyndigheter som SGU påträffat, lag finner det motiverat frånförsörjningsmässig synpunkt att en närmare undersökning görs avuranfyndigheterna i Arjeplogs- och Arvidsjaurområdet." Särskilda medel för förstärkt prospekteringsinsats iområdet har också beräknats, och utskottet anser sig nu ha anledning attförutsätta att erforderliga medel ställs till förfogande för ändamålet. Vi skall i detta skede nöja oss med detta. Vi betraktardet som har sagts av departementschefen och utskottet som förpliktande på detsättet att man nu i första hand ger SGU de medel som har begärts för Statligt ansvar för uranutvinning, m m. uranprospekteringeni dessa inlandskommuner, men också på det sättet att man är beredd att ökamedelsanvisningarna om så anses nödvändigt för att inom rimlig tid kunna göraen ordentlig kartläggning och utvärdering. Geologer som jag har talat med har anfört att en forceringav arbetet med all sannolikhet kommer att kräva betydligt större insatser än dedryga 3 miljoner som SGU begärt . "Erforderliga medel" kanalltså visa sig vara betydligt mer . Det är framför allt två skäl som gör att vi har betraktatfrågan som angelägen. Det ena skälet är att det här rör sig om ett område somverkligen ropar efter livgivande injektioner av oUka slag. hardrabbats hårt av utflyttning.