prot · FX0951 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag kunde göra det bekvämt och kort med att säga att jaganser att alla de fina och riktiga önskemål som framförts från talarstolen angående jordbrukspolitikens framtida inriktning är väl tUlgodosedda iföreliggande utskottsbetänkande. För övriga önskemål, inlägg och funderingarhar det inte funnits sakligt underlag för att baka in dem i ett riksdagsbeslut.Därmed har jag klarat undan så gott som samtliga talare. Låt mig säga att ingenting är så bra att det inte kangöras ännu bättre. Det är jag helt medveten om, och det gäller också detriksdagens beslut som vi hoppas snart skall kunna fattas i dessa framtidsfrågor,som är mycket väsentliga inte bara för jordbruket utan för vårt landsförsörjning över huvud taget och för vår lUla roll i det globala perspektivet. säger att det som inte är uttalat iutskottsbetänkandet dock "andas" ur det. Han har egentligen ingentingatt angripa men han gör en rad påståenden. Han säger bl. a. attjordbruksutskottet tydligen vill fortsätta att lägga ner gärdar och importeralivsmedel. Var står det, och vad finns det för stöd för den uppfattningen attutskottet skulle ha uttalat något sådant? Det finns inte. har tydligen inte uppfattat att det härgäller en förhandling, en kompromiss, ett sätt att leda 32 motionsyrkanden tUlen realistisk och konstruktiv lösning och att det är en skUlnad mot tidigarebehandling av dessa frågor. Jag tycker det är en viktig skUlnad. Det är klart att kan ha sin uppfattning omvad som andas ur ett utskottsbetänkande. Vi har bara möjlighet att stå tUlsvars för vad vi har skrivit, och det är vi faktiskt beredda att göra på vaqepunkt, även om jag gärna erkänner att betänkandet i långa stycken är produktenav en kompromiss, men en kompromiss som vi ställer oss bakom. Utskottet har inte sett vad som händer, säger herrLothigius. Vad finns det för stöd för detta i betänkandet? Vi har nog sett vadsom händer. Vi har sett att det finns jordbrukare som varken använderkonstgödsel, annan gödsel eller kemiska bekämpningsmedel. Vi har också sett vadsom produceras på sådana gårdar. Det är ingenting nytt, sådana jordbrukare harfunnits . säger också att hans åsikter är merbalanserade än de som finns i utskottets betänkande. Jag tycker han har rättatt ha den uppfattningen, men han har också etl visst krav på sig atl lämnastöd för den. Vi tycker att bedömningarna i utskottsbetänkandet är väl balanserade. Beträffande de nya tankegångar som har framskymtat isamfliga inlägg, speciellt de av fruarna , vUljag gärna sägaatt detta är mycket väsentliga och angelägna frågor som vi i vårt land liksomöverallt i världen måste hantera mycket seriöst. Vi måste ta oss an demmer och mer. Låt mig vara så pass uppriktig att jag efter de här bedömningarnalämnar det svaret, att med den relativt ringa bakgrundsargumentering, med detringa faktaunderlag som fanns för delta motionsyrkande, fanns det ingenmöjlighet att få en utskottsmajoritet atl ställa sig bakom en utredning i dennaform. Jag tror att de här tankegångarna måste komma igen, och det måste skapasmer underlag för dem. Jag skulle till skillnad från som gärna vUlyrka bifall till ettutskottsbetänkande kunna fråga: Varför inte ställa förhoppningarnalitet högre och kanske rent av få yrka bifall till en proposition påden punkten? Sedan händer det ju ändå en massa saker på det härområdet. Låt mig bara ta ett exempel, . Jag tänker t. ex. påresistensbiologisk forskning och arbetet på att få fram resistenta sorter ochstammar samt undvika bekämpningsmedel. Det finns möjligheter att redan nästavecka hjälpa till och stödja de anslagsäskanden som finns på detta område ochsom kommer upp tUl avgörande i samband med behandlingen av huvudtiteln förjordbruket. Jag är, herr talman, medveten om att ingenting är så braatt det inte kan göras ändå bättre. Jag tar mig dock friheten att påslå atl detföreliggande utskottsbetänkandet är en bra bit på väg mot konstruktivalösningar i som utskottsmajoriteten tror riktiga banor för den framtidajordbrukspolitikens inriktning. Jordbrukspolitiken, m. m. Jag erkänner atl jag varit litet aggressivoch provokativ i den här frågan. Men jag har gjort det med avsikt, eftersom jagville ha reda på litet mer av innehållet i utskottets betänkande än vad somstår där. Jag är medveten om att det kanske är svårt att balansera mellan deolika intressena när man nu fått våra vänner socialdemokraterna med i ettenhälligt utskottsbetänkande. Men jag vUl ändå veta vad det egentligen ärutskottet säger. Hur ser man på de här mycket viktiga frågorna, och vad är detman önskar att jordbruksutredning skall göra? har jag fått reda pådetta av i och då är jag mycket tacksam och glad överdetta. Då behöver jag inte vara så aggressiv längre. Den anda som jag ansåg härlyste igenom är den som under många ärbar företrätts av den socialdemokratiskamajoriteten här i . Men jag vet att många av utskottets ledamöter haren annan syn. Jag vUl säga till min vän att jag tyckeratt det är lugnande att han sitter i jordbruksutskottet med den uppfattning somhan har. Det sätt på vilket han diskuterar innebär naturligtvis litet av enskrämselpropaganda, men det kanske behövs. Jag är större optimist, herr talman,med tanke . Jag tror nämligen att om människorna har lärt sig vUkafel de gör så kan de också medverka till att rätta till dessa fel så att viskapar en framtid som för den unga generationen kan vara värd att leva i ochsom den kan vara optimistisk inför. Jag tror att det är mycket viktigt att vihandlar så i fortsättningen om den unga generationen skall tro på oss. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1, 2 och 3 a KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemstäUan, dels reservationen av , och förklarades denförra propositionen Jordbrukspolitiken, m. m. vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 b röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 3 c och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. § 20 Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 9 ianledning av propositionen 1974:58 angående ökade livsmedelssubventioner jämtemotion. Sedan kammaren bifallit utskottetsframställning om att ärendet skuUe företas tUl avgörande efter endast enbordläggning, bifölls vad utskottet i övrigt hemställt. § 21 Interpellation nr 62 om lokaliseringsstöd till industriella nyetableringarutanför stödområdet Ordetlämnades på begäran tiU (), som yttrade: Flera kommuner inom framför allt Stockholms-och samt län kan uppvisa en besvärande obalans i vadgäller sysselsättningsutbudet. haren markant minskning avindustrisysselsättningen i såväl relativa som absoluta tal kunnatiakttagas. Detta förhållande är synnerligen allvarligt från flera utgångspunkter.Dels blir befolkningssammansättningen helt onormal med de många socialakonsekvenser detta medför, dels kan de ungdomar, som lämnar gymnasieskolornasyrkesbetonade linjer, ofta inte erbjudas anställning på sina hemorter. Detsenare gäller t. o. m. i mycket stora kommuner. En sådan är t. ex. Uppsala.Denna kommun har fått vidkännas en stark minskning avandelen industri-sysselsatta, som omfattar av deyrkesverksamma. Mot bakgrund av att riksgenomsnittet industrisysselsattauppgår tUl är det påtalade förhållandet ytterst betänkligt.Bl. a. genom utlokalisering av statlig verksamhet har ändock sysselsättningen kunnat hållas på en relativt hög nivå. antaletlediga platser minskat kraftigt med en allvarlig ökning av antalet arbetslösaungdomar som föUd. För att ernå en bättre balanserad arbetsmarknad i deberörda kommunerna måste givetvis stark aktivitet utvecklas. Så ärockså förhållandet på många platser. Trots dessa insatser, som tar sig olikauttryck, synes medverkan från statsmaktens sida vara erforderlig. En utväg somdärvid enligt mitt förmenande bör prövas är ett statligt lokaliseringsstöd ilämpligt avpassad form. Med hänvisning tUl det anförda får jag anhålla omkammarens tUlstånd att till herr arbetsmarknadsministern få rikta föUandefråga: Är arbetsmarknadsministern beredd alt positivt prövalokaliseringsstöd tUl företag som har för avsikt att etablera industriellverksamhet inom kommuner utanför stödområdet med allvarlig obalans på arbetsmarknaden? Denna anhållan bordlades. §22 Interpellation nr 63 ang. kreditsvårigheterna vid vissa planeradeföretagsetableringar Ordetlämnades på begäran tiU HerrLINDBERG (s), som yttrade: I förslaget till regionalpolitiskthandlingsprogram (proposition 1972:111) gjorde departementschefen bl. a.föUande uttalande angående ortsstrukturen: "Sysselsättningsmöjligheterna i kommuncentra iglesbygderna bör i viss utsträckning kunna förbättras genom regionalpolitiskt stöd. Viss förbättring av serviceunderlaget i dessa kommuneruppnås genom den stimulans till näringslivet som insatser i form av bl. a. lokaliseringsstödoch sysselsättningsstöd kan ge. 1970:75 uttalade jag atl huvuddelen av deoffentliga investeringarna och i stor utsträckning även delokaliseringspolitiska stödåtgärderna borde koncentreras till ortstyper som jaghär har betecknat primära centra och regionala centra. Detta innebär inte,vUket har framgått av den beskrivning av den framtida regionala strukturen somjag har lämnat, att näringslivet i övriga ortstyper inte skall beaktas. Tvärtomvill jag starkt betona att initiativ tUl utveckling av näringslivet där börunderstödjas med lokaliseringsstöd och andra samhälleliga åtgärder, omutbyggnaden svarar mot ortens storlek, serviceutrustning och fömtsättningar iövrigt. 1 den regionala struktur jag har förordat kompletterar deolika orterna varandra. Del innebär att positiva åtgärder i en ort i många fallfår positiva effekter också på andra håll." Mol detsagda hade inrikesutskottet och inga invändningar. Av citerade uttalanden torde med önskvärd klarhet framgå,att även andra orter än primära centra och regionala centra skall kunna bliföremål för lokaliseringspolitiska insatser. Konkretafall från det praktiska arbetet med företagsetableringar till Nr 51 orter med låg eller ingenprioriteringsgrad har påvisat svårigheter att nå Torsdaeen den "PP ''' "'talad målsättning på gmnd av vissa kreditinstitutsobenägenhet 28 mars1974 *' bevilja krediter tUl bl. a.industrUokaler i kommuncentra och andra -------------------- ortersom rimligen kunde bli föremål för företagsetableringar. inträffatdå kreditinstitut förutom vägran att beviUa lån även har avrått företaget attetablera sig på orten trots att marknadsundersökningar och företagsekonomiskaförhandsundersökningar har visat goda förutsättningar. Redan i en sådan obefogad avrådan ligger en uppenbar faraför att önskvärda företagsetableringar inte kommer till stånd i lägreprioriterade eller oprioriterade orter. Konsekvenserna blir att samhälletsklart uttalade målsättning i denna fråga motarbetas av vissa kreditinstitutsinställning. Företagsetableringar i angivna ortstyper borde uppmuntras istället for att försvåras. Med hänvisning tUl anförda motiveringar anhåller jag omkammarens tillstånd att få ställa föUande två frågor tUl statsrådet och chefenför : Har statsrådet observerat de kreditsvårigheter somföreligger vid planerade företagsetableringar i lägre prioriterade orter somkommuncentra och oprioriterade orter, och avser statsrådet att vidtaga åtgärdersom underlättar kreditgivning för sådana etableringar? Denna anhållan bordlades. § 23 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj :ts proposition nr81 med förslag tiU ändrad lagstiftning om rätt att döda annans hund, m. m. § 24 Anmäldes och bordlades motionen nr 1654 av herrDahlberg m. fi. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:67 angåendeförberedelser för folk- och bostadsräkning 1975. § 25 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att föUande enkla frågordenna dag framställts, nämligen av Nr 135 i (vpk) tUl herrjustitiemmistern om rättshjälp för kostnad för skiftesman: Av vilken anledning har man avstått från att låtakostnad för skiftesman omfattas av beslutad lag om rättshjälp? Nr 136 i (s) tiU herrsocialministern om ATP-pension för utländska medborgare vid arbete i : beredd vidta åtgärder för att säkerställa icke svenska medborgaresrätt tUl ATP-pension i de faU denna förvärvats genom Nr 137 () tUl herr justitieministern angående privat Nr 51 dataregistrering av telefonsamtal; den Vad anserjustitieministern ur integritetsskyddssypunkt om privat ,0 rnr, 1074 registreringav telefonsamtal med hjälp av datateknik? Nr 138 () tUl herrkommunikationsministern om förslagtill beträffande stängselskyldighet vid järnväg: Är statsrådet, med hänsyn till att allt fler nyabostadsområden växer upp i direkt anslutning till ej inhägnade järnvägslinjer,beredd vidtaga sådana åtgärder att redan innevarande års riksdag föreläggsproposition med anledning av det avgivna utredningsförslagetangående stängselskyldighet vid järnväg (DsK 1973:7)? § 26 Kammaren åtskUdes kl, 17,37.