prot · FX09145 · 1974-12-31 00:00:00 — har också kraftigtunderstrukit hur viktigt det är som sägs där om avvägningen mellanskogsvärdssynpunkter och naturvärdssynpunkier. Av detta borde man kunna draslutsatsen att vi är eniga när det gäller målet men har olika uppfattningar omhur vi skall nä fram till del. Därefterläste högt ur vår moiion. Del föreligger en betydande skillnadmellan del förslag som och jag förde fram i vår motion och det somläggs fram i propositionen. Nog är det ändå ganska betydelsefullt att de anmälningarsom kommer in lill skogsvårdsslyrelsen överensstämmer med vad som händer ute iterrängen. Med del system som föresläs i proposilionen skulle ett stort antalfel uppkomma, som sedan skulle korrigeras genom nya blanketter och nyaanmälningar. Efiersom de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet inle harvelal tillmötesgå våra önskemål och begränsa förhandsanmälningarna till deområden där naturvårdssynpunkter är särskilt vikliga, har vi tyckt del vararimligt att de här problemen får ses över i ett sammanhang i 1973 årsskogsbruksulredning. Närdel gäller de värdefulla önskemålen, som vi alla tycker bör uppfyllas och somherr har uppräknat en hel del av, kvarstår frågan: Hur skall dettakunna av med det förslag som föreligger? Inte ens en så viktig fråga somom en anmälan frän markägaren skall åtföljas av en klarsignal frånskogsvårdsstyrelsen finns med i propositionen. Hur skall man dä kunna få denstyrning som förordar för att åstadkomma en bättre naturvård, någotsom vi alla vill ha? Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. HerrJONASSON (c) kort genmäle: påpekade alt jag sade att alla skogsvårds-styrelser utomen har varil negativa till anmälningsplikten. Det är rätt, men del gäller somvi alla vet bara kalhyggena, inte den allmänna anmälningsplikten, och det ärväl där skillnaden ligger. Jagskall inte nämnvärt gä in på frågan om kalhyggena, efiersom iBorrby har behandlat den pä ett bra sätt. Jag vill bara påminna om alt vi vidfiera olika tillfällen -jag gjorde det i mitt förra anförande - har uttalat oss mot dessa siorakalhyggen och sagl atl sådana inte borde komma till stånd mera. Jag har settkalhyggena i norra - det största är -och de är alldeles för stora. skogschef har också förklarat attsådana kalhyggen inte kommer att tas upp i fortsättningen. Det bör väl ståklart att efter alla de här debatterna kommer man att hålla igen på denpunkten. Jag beklagar all inle läste radernaut när det gällde moiion; det har också i sagt.Herr har läst det här som en viss potentat läser . () kortgenmäle: i säger i sin replik till mig alt efteratt ha hört mitt långa anförande borde man fortsätta med kalavverkningar. Ja,kanske del. Men jag hoppas atl man följer naturens Ändringar i naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. ordning och tar de äldstaträden först. Sedanär han artig mot mig och säger atl jag har inget ansvar. Jag skall vara likaartig mot och säga atl jag tilltror honom om ett mycket stortansvar när del gäller naturvård på hans egna marker. Om alla markägare hadesamma ansvar för naturvärd, då behövde vi ingen lagstiftning - jag är övertygadom del. Hanpåstår vidare atl jag lämnar vilseledande uppgifter om katawerk-ningarna ochorsakerna titt atl de har uppstått. Den undersökning frän som jagredovisade rörde sig om , och etl medeltal håller sig alltsåkring . Det gällde avverkningar som sträcker sig itiden. Vi borde således kunna vara överens om, , att siffrornai stort sett avser hyggen som har upptagits före de stora stormfältningarna. den saken ur världen. i är ledsen och stött över att jag inte är snäll och väntig sähär , och han tycker att vi ändå borde högakta de stora ambitioner somcentern har. Jag har inte sagt alt det var något fet på ambitionerna. Jagefterlyste bara att ord och handting skutte nä upp till de ambitioner manuttrycker i annal sammanhang, framför allt i sin egen motion. Dä är vifullständigt överens, och då skall jag inle heller kritisera iBorrby och . HerrEnlund säger att vi borde vara eniga om målsättningen. Ja, vi är eniga ommålsättningen, . Men samma sak gäller här; Följ vid kommandevoteringar den målsättning som ni har skisserat i er motion! Dä går vi hemeniga till julfirandei, . Skogsvårdsstyrelsernas svar innebar att de inte var negativa motanmälningsplikt i fråga om kalhyggen, men det bör inle göras allmänt. Det kanäga sin riktighet. Men, , jag ber alt fä understryka vad som stårbåde i propositionen och i utskollsbeiänkandet och vad jag framhöll i minanförande, nämligen all anmälningsskyldigheten gäller i första handkalavverkningarna och avses inte att omfatta gallringsavverkningar annat än iundantagsfall. Dåvar också den saken uppklarad, och så kan även och jag varaöverens så här . (m) kort genmäle: Herr lalman! Om alla bedrev sådan aktiv naturvärdpå sina marker som jag gör på mina, dä skulle det se visset ut med Sverigesaffärer, det kan jag försäkra . Det går inte atl lägga ned sämyckel arbete om man vill ha en tillfredsställande ekonomi pä det hela, och jagkan inle heller fortsätla med det. även i fortsättningen ha kvar större områden som grönområden ochlandskapsvårdsområden, då fär man finna sig i att pä något sätt kompenseramarkägarna därför. Jag upprepar vad jag sade tidigare: Vi kan inie både ätakakan och ha kvar den. När del gäller ett landskap som uppkommit under vissaförhållanden kan vi inte tro att det skall gå att ha kvar det än . Sedanåterkommer till siffrorna för kalhyggen. De säger fortfarandeingenting. visar inga tabeller för vilka är kal-hyggena gjordes.Man kan inte ta medetproportionalen och påstå utan vidare att siffrorna härrörsig från tiden före stormen, eftersom del var när vi hade haftde svåra stormarna. Jagkanske också fär fasta uppmärksamhet pä alt jag inte talade omkalavverkningarna; jag talade om slutavverkning, som jag insåg vikten av. HerrJONASSON (c) kort genmäle: har medgivit att skogsvärdsslyrelsernas yttrande gälldebara kalhuggningarna. Men i egel anförande - om han inlestryker någonting där - har han talat om nödvändigheten av anmälan även iandra avseenden. Det var detta som jag fäste mig vid. HerrENLUND (fp) kort genmäle: Vi har i motionen från fotkpartihått kraftigt understrukit vikten av enbra naturvärd, och jag tror att om stäpper litet grand av sin tropå byråkratin finns det goda förutsättningar för att vi kommer överens. HerrLINDBERG (s) kort genmäle: De siffror jag återgav, i , gäller ändåett medeltal med är 1970 som utgångspunkt och avser hyggen som är mer än fem årgamla. Då bör det stora fiertalet av dessa hyggen ha varit upptagna innan deomtalade stormfällningarna uppstod. Vidarevill jag göra ett påpekande eftersom man län kan få det intrycket av herrWachimeisiers repliker att jag slår här och propagerar mot kalhyggen. Jagförmodar att har läst det betänkande som kalhyggesgruppen haravlämnat -jag har varil en av medlemmarna i den gruppen. Där är del klargjortalt även jag slår bakom vad som sägs om nödvändigheten av atl det företasslutavverkningar. Jag instämmer helt i att del är nödvändigl att göraslutavverkningar, men vi måste ändå ha en kontroll över slutavverkningarna. Vikan inte helt överlåta åt skogsägarna att sköta della på en sätt som - motbakgrund av de nuvarande höga avverkningssiffrorna - kan befaras leda till enhushållning med våra skogsresurser som är av del slaget att vi inom 15-20 årfår en mycket kraftig svacka i virkestillförseln. Dessuiombör samhällel ha möjligheter att kontrollera att det tas tillräcklig hänsyntill naturvården. Jag medger an på många håll kombinerar man naturvård ochskogsavverkningar på ett bra sätl. Men det finns undantag, -jag är övertygad om atl vi är överens om della - som behöver kontrolleras, ochde föreslagna åtgärderna sträcker sig inte längre än till att ge samhälletmöjligheter till en sådan här kontroll. Jag tror, , att det ärfullständigt nödvändigt att vi får sådana möjligheter. Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. "' ytteriigare replik. Herr andre vice talmannen anmälde an herrWachlmeister i anhållit att lill protokollet få antecknat all haninte ägde rätt Ändringar inaturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. iHolmgården (c): Del kan anses ofint atl gå upp i talarstolen så här i debattens senareskede därför att det finns risk för upprepningar. Låt mig emellertid säga attom detta är ofint sä är del minst lika ofint av regeringen att alldeles isessionens slutskede lägga fram en proposition som inte i och för siginnehåller bestämmelser som vi inte skulle kunna avstå ifrån. Vi hadeåtminstone kunnal vänla . Del allra mesta är redan kringgärdat avbestämmelser. Dessa kan visserligen behöva fräschas upp, men det hade vikunnat vänta med titt och då fått den tid som vi hade behövt för auordentligt se över frågan. Detvar iroliglvis på grund av proposilionens sena framläggande som sig föranlåten att ta så mycket tid i anspråk med atl läsa upp delar avbåde propositionen och motionerna. torde det ändå vara så att de flesta härnågoriunda har satt sig in i ärendet och knappast kan ändra uppfattning ensefter uppläsningar av långa stycken. Jag har tagit lilt orda främst för att beröra ett par saker ipropositionen. Den första är strandskyddet som man nu skall göra generellt.Det är möjligt atl det finns områden i vårt land där del är behov av ettgenerellt strandskydd. Detta vitsordas inte minst av inställning lill frågan, för i den bygd som han kommer från är detsäkerligen trångt om utrymmet. Följaktligen är det typiskt för honom och för såmånga andra att åstunda en lagstiftning som passar just sådana områden. Somexempel kan vi la området här runt , där det allra starkaste iryckelpå stränder och frilids-områden finns. Jaghar litet svårare alt förslå när gör gällande att erfarenheternavisar all del finns behov av en förstärkning av strandskyddslagen. som han ju känner rätt väl, både landshövdingen ochledamöterna, har hafi en annan uppfallning. I sitt remissvar sägerlänsstyrelsen i att vi redan har den lagsiifining som behövsför strandskydd. Vi har väl utarbetade strandskydds-förordnanden och har lagtner stora arbetsinsatser för att kunna finna ul vilka områden som verkligen ärväl värda au skydda. Och jag är medveten om att det är inte bara i Norrbottenslän som man har gjort detta. Jag kan som etl exempel nämna , därdet har nedlagts etl myckel stort arbete på just denna insais. Där ansåg t. o.m. ett socialdemokratiskt kommunalråd alt det är troligt att del finns de somär arbetslösa och som anser del vara angeläget au få ytterligarearbetsuppgifter och därför börjar göra om hela del arbete man harutfört. Länsstyrelserna har inlesuttit med armarna i kors och låtit bebyggelsen ogeneral fiöda ul kringstränderna, ulan de har tvärtom på ett ambitiöst sätt begagnat de möjlighetersom den nu gällande lagstiftningen ger till strandskyddsförordnanden. Men dehar då rimligtvis stannat för de områden som varil angelägna atl skydda. Dethar nämnts tidigare i debatten, och jag vill upprepa del, att det finns iNorrbottens län bortåt 47 000 sjöar, där finns massor av bäckar och älvar ochen kust med många öar. Där finns stränder i en otrolig mängd. Att belägga allade stränderna - med del ringa tryck som där föreligger - medstrandskyddsförordnanden kan inte vara rimligt. Dethar också sagts tidigare i debatten att del finns en åstundan hos människornaatt ha tillgäng till fritidsbebyggelse. De allra fiesta vill ha en Sluga attåka ut till när de är lediga, och i mitt hemlän är del mera angeläget än påandra håll på grund av de stora avstånden. I allmänhet vill man ju inte stannaalldeles intill de egna knutarna. I rimlighetens namn bör man också fä placerasin sluga sä att den verkligen tjänar sitt ändamål. Fördenskull är del ingenrisk att alla stränder blir nedlusade av stugor, därför alt det finns ju enbetydande variation på människornas önskemål i fråga om placeringen avfriiidssiugor. har också i sitt remissvar med bestämdhet hävdatatt del inte finns någon anledning att införa det generella strandskydd somföreslås i propositionen. Jagskatt försöka begränsa mig titt några få ord om ändringen av skogsvärdslagen.Herr försökte i ell långt anförande göra gällande att det handlar omen miljöfråga, där framför allt och har svikit. Han gjordeockså i sill långa anförande sken av all del var han och de personer till vilkahan har delat med sig av sin sakkunskap som är de verkliga motståndarna tillkalhyggen, men i sitt senaste inlägg erkände han i alla fall att kalhyggen ären realitet som vi är tvungna att finna oss i. Statsrådet har också sagt ipropositionen att det kan inte undgås att kalhyggen ingår som ett led i etteffektivt skogsbruk. Och del är helt klart - vi kan inte undgå dem. Att detsedan skall skötas pä ett rimligt och rikligt sätt och all vi skall ha en godskogsvård är vi överens om. Underde år jag har varil ledamot av jordbruksutskottet har del då och dä hänt att vigjort övertramp och väckt motioner i ärenden som är under utredning. Dä harinte minst varit snabb med alt höja fingret och framhålla attfrågan är under uiredning och att man därför inte kan ta upp den. Men är detnågon fråga som är under grundlig utredning, så är det just den vi diskuterar . Det är därför förvånansvärt all kan tillstyrka förslaget.Del är orimligt att angripa den som vill avvakta ulredningens resultatför inle vilja medverka till en god skogsvård. Jag håller det inte för otroligtatt den utredning som pågår framlägger förslag till betydligt strängare bestämmelserän den anmälningsplikt som föreslagits i proposilionen. Den förpliktar tilsyvende og sidst ändå inte till någonting. Åtminstone har inte jag funnilnågonting i proposilionen som säger att vederbörande har skyldighet att vidtaden och den åtgärden utöver vad skogsvårdslagen Ändringari naturvårdslagen och skogsvärdslagen, m. m. Ändringar i naturvårdslagen och skogsvärdslagen, m. m. numera redan stadgar. Jagtror att vi får gå längre i våra krav på en god skogsvård, men vi bör rimligenkunna vänla tills uiredningen är färdig. Det är vi vana vid att göra i andrasammanhang. Jag skatt nöja mig med detta och ber att få yrka bifall lill dereservationer jag varit med om att avge. HerrLINDBERG (s) kort genmäle: Jag ber bara atl få ställa ett par frågor till iHolmgården. Närhar jag sagl att jag med min sakkunskap har bidragit lilt utarbetandet avpropositionen? Jag har endast antytt att jag deltagit i kat-hyggesgruppensutredningsarbete. Närhar jag sagt att jag är motståndare titt kathyggen? Vad jag har lalat om är enkontroll som ger oss möjligheter till vissa begränsningar av kalhyggen. Det ärtvå vitt skilda saker. Omherr inte vill vara med om all ge samhället den kontrollmöjlighetenså är det också en helt annan sak. På den punkten finns det en klaråsiktsskillnad mellan oss. Jagvill därutöver bara understryka att jag håller med om att vibehöver en betydligt längre gående skogsvård än della förslag ger möjlighettill. Det är just dessa frågor utredningen arbetar med, och det finns allanledning att avvakta det utredningsresultatet. Men vad utredningen skullekunna framlägga för ytterligare bevis för att det behövs en anmälningsplikt föratt ge skogsvårdsstyrelserna dessa möjligheter har jag mycket svårt att förstå.Materialet finns redan. I sådana avseenden brukar vi väl vara ense om att viinte behöver avvakta resultatet av pågående utredningar. HerrJOHANSSON i Holmgården (c) kort genmäle: Herr lalman! Jag har i alla fall underhela den tid som vi diskuterat denna proposition i ulskoltet fått uppfattningenatl anser att den är höjden av sakkunskap. Om han nu inte självhar bidragit till densamma så förändrar det ju ingenting. Till det sista som sade vill jag sägaatt vad vi anser är angeläget efter en omarbetning av skogsvårdslagen är altskogsvårdsstyrelserna också erhåller de resurser som behövs för alt de skallkunna fullgöra sitt arbete. Vi har vid samtal i utskottet med en representantför fått klart besked om att det över huvud tagel inte går attfullgöra denna uppgift med de resurser man har - det var detklara besked han gav. Vi tror atl man kan göra en bättre insats för skogsvärdengenom att i större utsträckning vara ute i skogen och inte genom att sitta päkontoret och bläddra i 150 000 anmälningar. Detta ärende är ett miljövärdsärende av mycket slor betydelse förallmänheten. Dethar tidigare förekommit almdiskussioner, del har förekommit protestaktionernär natursköna skogspartier har avverkats för att ge plats ät vissaaktiviteter, och det har förekommit en omfattande aktion i mot destora kalhyggena där, som över etl par dagar har ändrat hela landskapsbildenför framåt. Vidare har del förekommit aktioner från mänga håll, därdel krävs bättre skydd för strandpartierna. Depolitiska partierna är ju alllid mycket lyhörda för opinionen i miljövårdsfrågor.Därför har de också uppmärksammat dessa i sina program. Det har varil myckelintressant att studera de borgerliga programmen, t. ex. beträffande kalhyggena.I program sägs bl. a.;"Utvecklingen inom vissa delar av skogsbruket vållar särskilda problem förlandskapsvärden. Omfattande och stora kalhyggen har i vissa områden förstörtlandskapsbilden." Och så säger man; "Bruket av kalhuggning måsteregleras så att det inte sker i sådan omfattning att det skadar den ekologiskabalansen och landskapet." Man kräver alltså en reglering. Vidfolkpartiets landsmöte förelåg också motioner i dessa frågor, och då svarade partistyrelsen bl. a.; "Partistyrelsen vill understryka att en härdare reglering av metoden med kathuggning är nödvändig. Krav bör ställas på begränsning av hyggenas storiek och pä deras belägenhet. Partistyrelsen förutsätter att riksdagsgruppen vid sina ställningstaganden- verkar i dessa motioners syfte." Ävenmoderaterna tar upp landskapsfrågorna i sitt program och skriver: "I en alltmer industrialiserad värid har vi ett ansvar såväl gentemot den egna befolkningen som gentemot folk i öv rigt. -- Det gäller härvid inte blott att slå vakt om speciella områden utan alt skydda naturen ien mera total mening. Djuriiv och fiora måste bevaras. Biologiska hänsyn måstevara utgångspunkter för skyddet av vår omgivning." Ocksåi har många partier gjort framstötar i dessa frågor. Jag har gåttigenom motionsfloran och därvid funnil att de olika partierna under åren1971,1972,1973 och 1974 har framställt krav på att kal hyggena skall begränsasoch landskapsbilden inte förstöras genom beslut över människornas huvuden. Allapartier har alltså varit eniga på den punkten - trodde man. Men när nuregeringen efter en snabbutredning om kalhyggena vill rejält förstärkalänsmyndigheternas möjligheter att av hänsyn till naturmiljön förebygga,samråda och sätta in skogsvårdande åtgärder stegrar sig ,och i reservationen 8, som handlar om förhandsanmälanvid avverkning av skog. Även om reservanterna kan hålla med om att delnaturligtvis kunde vara bra med denna tillständsplikl och alt det självfalletockså vore bra att få veta mera med hänsyn till planeringen av sysselsättning,är de inte beredda alt nu ta ställning titt etl allmänt anmälningssystem. Manvill i stället uppskjuta sitt ställningstagande, trots uttalanden i egnamotioner om svårigheterna beträffande kalhyggena och trots uttalanden i egnapartiprogram och partiuttalanden. Vem skall väljarna lita på? Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. Nusäger i Holmgården all vi bör vänta lill . Men är detinte angeläget att få ell beslut redan nu bl. a. med tanke på att dagens högavirkespriser gör atl många skogsägare önskar påskynda avverkningen?Exploateringen av våra stränder i de tältbefolkade delarna av visar attdet behövs fasta regler, som är lätta alt förstå för allmänheten men därundantag kan göras i enlighet med lokala förhållanden. Motbakgrund av vad jag här citerat ur olika partiprogram om en skärpt politik påmiljövårdens område är det anmärkningsvärt att pä alla de punkter därregeringen nu föreslär ändringar för all stå vakt om naturvården ochlandskapsbilden så yrkar de borgerliga partierna i sina reservationer avslagpå eller uppmjukning av regeringens förslag. Detta borde i slörre utsträckningän vad som har skett bringas titt allmänhetens kännedom. I denna längdans kring granen i våra skogar finns det inga julklappartitt miljövännerna från de borgerliga partierna. Proposilionen är däremot etllackat paket. Jag yrkar, herr talman,bifall till utskottets hemställan. Vi har talat mycket om skogsvärdslagen. På s. 21 i betänkandethänvisas titt arbetsgruppens rapport om kalhyggen. Av den rapporten framgår atlhälften av kalmarksarealen utgörs av hyggen som är mindre än fem hektar och att40 procenl därav är äldre än . Det innebär att det avminst efter avverkningen inle har åstadkommits någon tillfredsställandeföryngring på dessa marker. Härvill jag hänvisa till vad i sade om alt dessa s.k. kalhyggen ofta har uppkommit på grund av storm-fällningar, att det blivitbesvärlig återplantering, till följd av inseklsan-grepp och kanske också pågrund av atl dessa icke beräknade avverkningar efter naturkatastrofer inte harkunnal förutses så all har tagit fram plantor i den mängdsom har behövts. Av de redovisade kalhyggena i beror på vindfällen. Denvantiga människan kanske inle känner till vad som skall räknas som kalhyggen. Ikalhyggesgruppens rapport definieras kalhyggen pä detta sätt: "Kalmarki äldersklassammanhang är den areal som är bevuxen med skog i medelåldrarna 0-2år. Till kalmark räknas i detta sammanhang även mycket glesa bestånd ochfröträdsställningar. Detta innebär att del pä dessa marker ofta finns ellregistrerat virkesförräd. De är alltså inte alltid helt kala. Kalmarki huggningsklassammanhang omfattar förutom hell kal mark även mark som hällerpä att föryngras men där föryngringen inle kan Även marker där plantbeständet är betraktassom kalmark." Irapporten sägs klart atl någon särredovisning av de helt kala markerna integörs. Delär av värde för oss vanliga människor atl vi fär klart för oss att det inte rörsig om helt kala marker. Jagvill poängtera atl syn på kalhyggen är densamma som . Fråganär bara hur man skall behandla en proposition som läggs fram med sä kort varselalt det är svårt atl hinna med alt finna de bästa vägarna, i synnerhet när enutredning är på gång. Vi är alla överens om alt vi skall bedriva en god ochfrän olika synpunkter riklig skogsvård. Jagvill också säga något om allemansrätten i naturvårdslagen. Här vill jag starktunderstryka atl jag inte vill ta bort allemansrätten, men jag vill lika starktpoängtera att med rätt följer ansvar, och ansvar är delsamma som skyldighet.Belänkandet ger med sina formuleringar en mer omfattande allemansrätt äntidigare. Det gäller då att rätt bruka den att tillfoga någon skada. Föross svenskar är del självklart att vi skall få ströva fritt i markerna och ulansärskilt tillstånd få lillgodogöra oss myckel av vad som finns där. Delta harhittills inle varit fastställt i lag utan har byggt på sedvänja. 'Regler för vadman får och inle får göra har inle fastställts och kan inle heller alltidfastställas. Vad som kan orsaka skada på en ort behöver inte vara lill skada päen annan. Denna frihet och förmån är ett arv , när färremänniskor än nu bodde i värt land. Förslitningen av naturen var då inie så storsom . Utskottethar tillstyrkt departementschefens förslag alt i I S naturvärdslagen införsett tillägg, varigenom - ulan någon precisering av allemansrättens innebörd -slås fast atl naturen är tillgänglig för alla enligt allemansrätten. Ibelänkandet citeras på s. 29 ur propositionen 1972. Där står bl. a. altallemansrätten inte fär gå så långt alt markens brukare "tillfogasnämnvärd olägenhet eller skada". Dessuiom talas det om alt tillvarataallmänhetens iniresse av rörelsefrihet i markerna "så länge markägareninte tillfogas nämnvärd ekonomisk skada". Naturkonsumenierna har genomboendestruktur och befolkningsökning blivit allt fler.