prot · FX0950 · 1974-12-31 00:00:00 — Och det är juväl att så är fallet: om den medvetenheten hade funnits, hade vi varitnödsakade att konstatera att statsmakterna dvs, propositionsförfattaren ochregeringen, utskottsmajoritéten och riksdagsmajoriteten - den gången handlademot bättre vetande. Jag är inte säker på att det var så. Jag tror inte att manvar så medveten. En riktigare beskrivning är att man envist slog dövörat tillför varie påpekande om atl det fanns bristfälligheter i samordningen med deandra systemen. På ett annat stäUe litet längre fram i utskottsbetänkandetstår det: Nr 50 "Utskottet är medvetet" - nu är det alltså socialutskottet som är Qnsdaeen den medvetet "om svårigheterna att inom ramen för ett enkelt och 27 rnars 1974 lättadministreratsystem åstadkomma regler av här aktueUt slag, som inte ---- samtidigtför med sig konsekvenser som i enskilda fall kan te sig mindre . '", ' ' nöjaktiga," Utskottet är medvetet om svårigheterna! Om vi intevore så ''SS ni. mjuka av oss i socialutskottet borde det ha stått"om omöjligheten" för det är omöjligt. När man säger sig ha varit medveten om intehelt tillfredsställande konsekvenser av reglerna kunde man sannare ha skrivitatt dessa regler var fullständigt stolliga för det var vad de var! Det fannsett enda sätt att komma till rätta med de problem som de själva dragit på sig,nämUgen att awisa hela eländet, vUket moderata samUngspartiet föreslog. Jag erinrar igen om att jag är en vänlig man och fögafallen för hårda ord. Jag tar alltså till i underkant, men jag trorinte jag säger för mycket om jag fortfarande hävdar att den enda egentligamotiveringen för att bostadstilläggen till barnlösa låginkomsttagare infördesvar att ett statsråd och inte vilket statsråd som helst utan finansministerSträng - hade råkat, utan att veta vad han sade, utfärda ett löfte om en sådansocial reform; sedan måste det infrias. hade vi som bekant ännusådana majoritetsförhållanden i att det under alla omständigheterhade blivit infriat. Systemet är omöjligt. Det är inte regelsystemet som är Ulautformat, utan problemet är att det inte går att utforma ett regelsystem meddet angivna syftet. Det måste bli fel! Lägger man in ett system förbostadstUlägg till barnlösa låginkomsttagare, som kommer i kläm mellan ettredan befintligt system för bostadstillägg till barnfamiUer och ett annat redanbefintligt system för bostadstillägg till pensionärer, kommer det vid bådakonfrontationspunkterna att uppstå olösliga problem. Det var ingen hemlighet.FamUjepoUtiska kommittén, som har klarat så mycket, hade kommit fram tiU detockså. Det framgick av kommitténs betänkande. Det beställda förslaget om ettsådant här bostadstillägg fick inte plats inom huvudförslagets ram utanskickades med som bilaga därför att kommittén inte kunde förmå sig tiU attrekommendera det. Det var alltså ingen hemUghet att systemet var omöjligt, AlUjämt med erinran om att jag icke är en vän av hårda ordskulle jag viUa karakterisera reformen om bostadstillägg tiU barnlösa låginkomst tagare som orättvis, ineffektiv och orimligt dyr i förhållande till de ytterligt små sociala effekter den har. Att den är orättvis har många motionärer upptäckt, och det är därför vi för denna debatt. Det är inte så att man kunnat göra den här upptäckten sedan systemet visat sina inneboende svagheter del trädde i kraft , och började man skriva motioner - utan man visste från börian hur det förhöll sig. Det är inte någon av de svårigheter som finns upptagna i årets motioner som inte också fanns angivna när beslutet fattades . Jag personligen och moderata samlingspartiet med mig har pekat på alUhop, och def finns andra som har gjort detsamma. Det var ingen överraskning att systemet inte skulle komma att '°' Anslag till bostadstillägg m. m. fungera.Det måste gå så, det kunde inte gå på något annat sätt. Det hade knappastfunnits någon möjlighet att genom justering av reglerna undvika att det gickså, eftersom det är själva systemets innersta kärna som är felaktig. Systemet är orättvist, och det upplevs som ännu orättvisareän det är. Det är märkligt, säger man, att inte en enda folkpensionär i Sverigehar fått sämre bostadstillägg på grund av den här reformen. Men så är vimänniskor beskaffade; om någon annan får det bättre tror vi att vi själva fåttdet sämre. Då kommer folk - annars kloka människor - och föreslår en lösninggenom att så att säga låta bidragstagaren välja själv om han vill habostadstillägget enligt det ena eller andra systemet; han skall få efter detförmånligaste. Hur skaU vi kunna göra det? Hur skall vi kunna låta folk väljamellan ett helkommunalt och ett i huvudsak statligt system? Alla ni som ärkommunalmän: tänk er in i att vi sitter hemma och skall konstruera och avvägabostadstillägg till pensionärer! Ni vet att om de tilläggen blir litet lägre änbostadstilläggen till barnlösa låginkomsttagare som inte är pensionärer, tarstaten över större delen av kostnaden därför att man då går över till detsystemet. Och hur skall vi sedan kunna få vare sig borgerliga ellersociaUstiska kommuner att hänga med när det gäller att justera KBT tillfolkpensionärer? Det går inte att göra på det sättet. Det är mycket annat som inte heller går. Det har nästaninte varit möjligt att bli av med de här pengarna. tänkte sig engång att han skulle kunna bli av med åtminstone 100 miljoner den här vägen.Kommittén lyckades - viU jag minnas placera 65 av dem när man riktigt tänjdepå möjligheterna. Ingen vet ännu hur mycket som går åt, men vi vet attkommunerna tvingas annonsera och försöka bjuda ut detta tillägg eftersom det ärganska få som söker det. Jo, därför att de som verkligen behöver detinte kan få det, enligt systemets konstruktion! Och de som inte behöver detsärskUt väl skulle visserligen kunna få några tior, men de tycker inte att någratior är någonting att ha. Ett system har konstruerats där man, om man har enlägenhet som kostar eller mer, får av merkostnadernabetalda av stat och kommun. Vi vet att de som ligger vid och strax ovanför denövre inkomstgränsen för oreducerat bostadstillägg har råd att betala 325 kronori månaden. De ensamma ungdomar som tjänar så där 18 000, 20 000, 22 000 eUer kan betala , och det gör de. Och så fårde bostadstillägg. Men de riktiga låginkomsttagarna - de som tiänar bara700-800 kronor , såsom lärlingar, handikappade och andra som har detbesvärligt på olika sätt - kan aldrig få något bostadstillägg, eftersom de intekan skrapa ihop till den egna delen av hyran, även om devill det aldrig så gärna. De får inget tillägg heller, och de har inte söktnågot. Däremot kan de som ligger rätt högt uppe på skalan och som kanske intekan få ett helt bostadstillägg - några tior blir det kvar även när man tiänar få litet hjälp med sin hyra, men de bryr sig imånga fall inte om att söka något tillägg; de vill inte ha några tior. Det är alltså ett ineffektivt system. Vad det kommer attkosta vet vi inte. Det kan ju hända att det blir synnerligen billigt - faktisktär det så. att vi istort sett ännu inte vet om någon människa vill ha del här tillägget, och i såfall blir det naturligtvis bUligt. Men om det går efter beräkningarna, kostardet kanske ett hundratal miljoner . kan ju med hjälp av sinegen hemmagjorda inflation bli sannspådd när det gäller beloppets storlek dedär 65 mUjonerna kan gå upp till de av honom förutsatta 100 miUonerna, 100 miUoner kronor har sällan använts sämre i ett socialtsammanhang! Vi når ingen vettig social effekt, utan vi skapar i stället nyaproblem. Vi skapar, och skapar intryck av, nya orättvisor alltihop utan attegentUgen göra någon nytta. Jag sade att det bara finns en enda verkligteffektiv förbättring i fråga om det här systemet; att i grunden avskaffa helaeländet. Detta gäller fortfarande. Det finns dock ingen anledning att yrka pådet ; förmodligen bl, a, på grund av de majoritetsförhållanden ellericke-majoritetsförhållanden som just råder i är ju utskotten i allamöjliga avseenden vänliga. Många av de här motionerna, som medall säkerhet skulle ha blivit avstyrkta av utskottet, har vi nu buntat ihop ochlagt i en sump, och vi har begärt en översyn och utredning av reglerna. Detkunde jag vara med på, och min partivän i utskottet också, eftersom vi är heltövertygade om att ifall en sådan översyn görs kan resultatet uttryckas medprecis de tre ord varmed man hade kunnat sammanfatta hela famiUepolitiskakommittéens betänkande i denna fråga : Det går inte! Det ärtekniskt omöjligt att göra det här systemet bra. Det kommer utredningen, om denär ärlig, att medge och sedan får vi se vad man drar för konsekvenser av det. Med den från majoriteten kanske något avvikandemotiveringen har jag inte haft några svårigheter att ansluta mig vare sig tillutskottets vänliga skrivsätt eller till den praktiska åtgärden att viöverlämnar alltsammans tUl en utredning. Jag har därför, herr talman, ingetannat yrkande än bifall till utskottets hemställan. i (s) kort genmäle: filosofiska utläggningar germig anledning till några kommentarer. inleder med att säga att jag för en gångsskull har rätt. Jag skulle vilja säga att det är ytterst sällan som herrCarlshamre har rätt. Och han har allra minst rätt i sitt resonemang om denreform som han så intensivt har försökt nedklassa , nämligen frågan ombostadstillägg till låginkomsttagare. Jag förstår att innerst inne menade attvad egentligen syftar till är att försöka förhindra en reform avdet här slaget. Visseriigen har han inget annat yrkande än utskottet, mentankegången var att han ville försämra för de låginkomsttagare som får enersättning av detta slag. Jag tycker det är beklagligt att , somi vanliga fall har en social vidsynthet, hyser så låga tankar om det härsystemet. Om det är fel på systemet, , låt oss då i allrimlighets namn se vad den översyn som utskottet föreslår leder till. Sedan kanherr Carlshamre komma med sina kritiska inlägg gentemot reformen. Anslag till bostadstillägg m. m. Anslag till bostadstillägg m. m. Sedan sade att det inte finns något beläggför att borgerligt styrda kommuner skulle betala ut sämre bostadstillägg. gjorde en utredning beträffande kommunalabostadstillägg. Där dokumenterades klart att de borgerliga kommunerna i regelhade de sämsta bidragen till pensionärerna. Det är alltså belagt, har jag inte den utredningen här, annars kunde jag ha läst upp kommunför kommun hur de har handlat. Det böriar bli , och jag skallinte föriänga diskussionen. Men jag vill än en gång beklaga att moderatasamlingspartiets företrädare har försökt göra ned en reform som betyder mycketför många människor. Jag vill också säga, , att GunnarSträng brukar veta vad han talar om och hur han skall handla. När han tog framförslaget om den här reformen hade han sakliga belägg för att den var av storbetydelse för många människor () kort genmäle: har i fel igen pånågra punkter. Om nödvändigt skall rangera in mittanförande bland skolämnena så hör det inte hemma inom filosofin utan snarareinom matematiken. Sedan har han fel när det gäller kommunerna ochbostadstilläggen. Han talar nu om de kommunala bostadstilläggen tillfolkpensionärer. Det ärendet är över huvud taget inte uppe . Detsorterar inte ens under det utskott som har nöjet att varaordförande i utan under socialförsäkringsutskottet. Jag har bara sagt att närdet gäller de bostadstillägg som vi här diskuterar finns det inte det svagasteindicium för en sådan fördelning mellan socialistiska och borgerliga kommunersom och talade om. Det är tyvärr inte heller sant fast på den punkten vetjag att är i god tro - att detta är en reform som betyder mycketför många människor. Det är en reform som betyder Utet för några få människor.Det är det som är felet med den. Vi har satt i gång en väldig apparat som intehar den effekt som var avsedd. För några få människor betyder den ganska litet.Jag skall inte bestrida att det finns några - ännu färre - för vilka den kanbetyda något mer. Men det råder här ett fullständigt orimligt förhållandemellan effekt och satsning jämfört med alla andra reformer som vi gemensamtförsöker utforma. Det är riktigt - och det skall jag inte bestrida attmoderata samlingspartiet och jag försökte stoppa den härreformen, men inte, , på grund av någon sorts snålhet eller bristpå socialt ansvar, utan därför att vi var övertygade om att det är en frånsociala synpunkter dålig reform - ineffektiv, orättvis och orimligt dyr iförhållande till effekten. Det var därför vi ville stoppa den. i (s) kort genmäle: De här tongångarna känns igen från moderatasamlingspartiet eller dåvarande kamp mot praktiskt taget alla reformersom förelagts den svenska för godkännande. Det är ingenting nytt,även om nu camouflerar dessa tongångar. Reformen med bostadstillägg till låginkomsttagare har inteden dåliga standard som här försöker göra gällande, utan denger bättre villkor. När jag tog som ett exempel de kommunala bostadstilläggentill pensionärerna berodde det på att jag inte hade några färska exempel närdet gäller bostadstilläggen till andra låginkomsttagare. Därför tog jag ettexempel som är analogt och som belyser att de borgeriigt styrda kommunerna intehaft samma intresse som de socialdemokratiskt styrda kommunerna att hjälpa desvaga människorna, dvs. folkpensionärerna i det här fallet. Anslag till bostadstillägg m. ni () kort genmäle: Nej, i hade ingafärska exempel. Han hade inga natlståndna exempel heller, eftersom det intefinns några. Därför talade han om någonting helt annat. Jag kan alltså barakonstalera att medgett att det inte finns några exempel pååtskillnad mellan borgeriigt och socialistiskt styrda kommuner när det gällerbostadstilläggen till barnfamiUer och bostadstilläggen tUl låginkomsttagareutan barn, vilka vi här diskuterar. Vi är helt överens jag har helatiden sagt att det inte finns några sådana exempel, och det säger nu herrKarisson också. Om någonstans i litteraturen - iriksdagsprotokollet eller var som helst - , 1930-talel eller1920-talet eller hur långt tillbaka i tiden vill gå kan leta uppett enda exempel från den tidens socialdebatt, där man med något rimligtanspråk på sanningsenlighet kan finna några ålerklanger från det jag har sagt , då bör vi, , ta en helkväUsdebatt om det. Det måste bliroligt det blir science fiction. Herr andre vice talmannen anmälde att iHuskvarna anhåUit att tiU protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. FruANDERSSON i Kumla (s): 1 anslutning till motionerna 694 och 707 berjag att få anföra några synpunkter. Utskottet har behandlat motionerna, somavser bostadstilläggen, och de problemställningar vi tagit upp mycket positivt.Utskottet säger bl. a. i betänkandet att man är medveten om att konsekvensernaav regelsystemet för bostadstilläggen inte är tillfredsställande, och medanledning därav har man ansett att vad som anförts beträffande frågan om enöversyn bör ges Kungl. Maj;t till känna. I motionen 694 har vi belyst ett exempel. Om ett parungdomar får lägenhet och flyttar tillsammans utan att ingå äktenskap, kan defå bostadstillägg ifall de har gemensamma barn. Om däremot barnen i dennybildade familjen har en annan biologisk far utgår bostadstillägg endast påden del av hyran som återstår när mannen i famiUen vid behovsprövningen registrerats som inneboende. Det är självklart alt famiUen Anslag till bostadstillägg m. m. uppleverdetta system som orättvist och som ett försök av samhället att genom ekonomiskapåtryckningar tvinga dem att ingå äktenskap. När två människor stadigvarande sammanbor underäktenskapsliknande former, dock utan att det finns barn i famiUen, såuppkommer samma problem; den ena parten registreras som inneboende. Detta system är svårt att förankra i unga människorsrättsmedvetande. Man måste, anser jag, ifrågasätta den passus i reglerna, därdet heter; "Med makar jämställs personer som utan att vara gifta levertillsammans, om de tidigare varit gifta med varandra eller gemensamt har ellerhar haft barn." Om inte dessa bevekelsegrunder finns tUl underlag, kanvederbörande i vissa fall få högre bostadstillägg genom att ingå äktenskap.Detta är en föUd av att för sammanboende hyran enligt bestämmelserna skallhalveras. Enligt vår mening är bostadstilläggssystemel så utformat,att det i vissa fall diskriminerar människor och deras rätt att väUasamlevnadsform. Vi vill betona vikten av att man inom detta område snarastarbetar fram förslag till ett system, som oberoende av människors civilstånd ärlikvärdigt för alla. Även om vi Uksom utskottet är medvetna om svårigheternaatt konstruera ett enkelt och lättadministrerat system, som täcker in helaproblemkomplexet, anser vi att detta inte får hindra ansträngningarna att fåtill stånd ett regelsystem, vilket innehåller komponenter som är inbördesförenliga. Vi motionärer vill särskilt understryka hur angeläget detär att hela bostadstilläggsproblematiken ingående penetreras och beaktas. Jaghoppas att de utredningsförslag på det bostadspolitiska området som just nu äraktuella ger anledning till beslut i den riktning vi åsyftar. I detta anförande instämde (). Fröken (); Jag vill bara med tillfredställelse noteraatt den ändrade inställning till ett gammalt centerkrav som kommer till uttrycki socialutskottets betänkande nr 6. Det gäller grunderna för inkomstprövningav bostadstillägg. Frågan har tagits upp i motionen 1309 av m.fl. Enligt gäUande regler läggs vid inkomstberäkningen tillinkomsten av den taxerade förmögenhet som överstiger 50 000 kronor.Att man tar hänsyn till förmögenheten är naturligtvis riktigt. Vi har dockansett att man skulle kunna komma bort från en de! av de orättvisor som ärförenade med detta beräkningssätt, om den del av förmögenhet över 50 000 kronorsom läggs till inkomsten minskas till . Effekten av det syslem som nutillämpas är ogynnsamt för personer, som har låg disponibel inkomst men enförmögenhet överstigande bunden t. ex. i ett företag. skrev den socialistiska majoriteten isocialutskottet så här: "Utskottet, som tidigare avstyrktyrkanden om att sänkning av reduceringsfaklorn skall tillämpas beträffandeförmögenheter som överstiger , är inte berett att frångå sintidigare ståndpunkt i dennafråga." Det fanns då en reservation i ärendet. har utskottet, som sagts här, kunnat ena sigom att bostadstilläggens regelsystem skall göras till förmån för en"översyn, överväga den i motionen 1309 av fm Söder m. fl. upptagna fråganom storleken av förmögenhetsfaktorn vid inkomstprövningen. Jag noterar bara den sinnesförändring som skett iutskottet . ansåg att den berodde på det nyaparlamentariska läget, men jag utgår ifrån att frågan verkligen kommer att bliförutsättningslöst prövad. Att det också skall ske snabbt har utskottetsordförande sagt här i debatten. Det tycker vi är bra och en framgång för vårtförslag. Anslag till bostadstillägg m. m. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandetnr 6 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 311Nej - 20 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av fruMarklund. Vid omröstning.genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Nr 50 rösträkning verkstäUdes voteringmed omröstningsapparat. Onsdagenden röstning gav föUande resultat: 27 mars1974 " Ja -312 -------------------- Nej - 19 förbättra fastighets- Punkten 4 indelningen Utskottets hemställan bifölls. § 7 Åtgärder för att förbättra fastighetsindelningen Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr I 5 i anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 för planväsendet samt lantmäteri- och kartväsendet jämtemotioner. Jag är väl medveten om att det kan synaslitet utmanande att ta till orda dels vid , dels medanledning av ett utskottsbetänkande som är enhälligt och när dessutom denmotion som jag närmast tänker knyta några reflexioner till har blivit välvilligtbehandlad. Men jag tycker ändå att jag vUl ge några ord som bakgrund till denmotionen att fästas i kammarens protokoll. Det gäller fastighetsindelningen i skogsmarker Skogen ären av våra viktigaste råvarukällor. Den är särskUt betydelsefull därför att denförnyas till skUlnad från många andra råvaror. Den är viktig därför atl den ären värdefull exportvara, inte minst med dagens prisläge. Den är betydelsefullför sysselsättningen i stora delar av vårt land. Det är naturligtvis då angeläget att man på alla sättförsöker skapa de bästa förutsättningar för att fä en så stor produktion avskogsprodukter som möjligt. Därvidlag betyder utformningen av debehandlingsytor som skapas av fastighetsindelningen väldigt mycket.Behandlingsytorna får inte vara för små, framför allt inte när manbedriver ett högmekaniserat skogsbruk. De bör inte vara samägda av för mångadelägare i varie bit. Tyvärr är fastighetsindelningen i skogsmarken inte alls såbra som den borde vara för att ge goda produktionsmässiga betingelser. Detta ärinte - som kanske många av kammarens ledamöter tror eftersom jag talar i dettaämne någon speciell företeelse för . 1 stora delar av landet i övrigthar vi en fastighetsindelning av skogsmarken som är utomordentligt dålig ochsom starkt hämmar en optimal skogsproduktion. Detta har en historisk bakgrund. när de s. k. storskiftena och lagaskiftena gick fram över landet gällde det att ge varje hemmansägare skogsmarkpå ett rättvist sätt som möjligt och fördela de goda lägena så bra som möjligt.Därför blev skogsskiftena långa och smala, upp tillkanske på längden och några tiotal meter på bredden. När sedanhemmanen gick i arv till hemmansägarens barn delade man dem ofta, och då delademan också på längden. Skiftena blev lika långa men allt smalare för variearvskifte. var de så smala att man inte kunde dela dempå längden mer, utan man fick börja hacka sönder dem på tvären. Då fick man enfastighetsindelning som på kartorna ser ut som stegar. Jag har i min verksamhet sysslat med detta rätt mycket ochjag har sett skogsskiften av de mest vidunderligt dåliga former och häpnadsväckandesmå dimensioner. Jag har t. ex. en gång haft nöjet att på en skifteskartaregistrera ett skogsskifte som var och . Jag har haft massor med skogsskiften av storleken fyra gånger ungefär likastort som ett köksgolv. Det förstår var och en att förutsättningarna attproducera där inte är särskilt gynnsamma. Om det dessutom är så att varjesådan liten bit inte ägs av en person utan av en hel hop av människor som ärsläkt på ett eller annat sätt syskon eUer kusiner på fars sida, kusiner påmors sida, sysslingar eller något ytterligare släktled så blir möjligheternaatt disponera över marken, vidta skogsvårdande åtgärder och komma överens omavverkningar utomordentligt komplicerade. Som exempel på en normal bondes skogsinnehav i uppe iSiUansbygden före ett av de stora laga skiften som jag haft nöjet att få sysslamed valde jag ut en nämndeman och hemmansägare. Han hade sina skogsmark, dvs. för att uttrycka sig i ett annat mått, fördelade på 80 skiftenpå 80 ställen inom en omkrets av . Han ägde inte någon enda av dessa bitar ensam utan hade meddelägare av olika sorter i alla dessa stycken. Det äruppenbart att hans förutsättningar att bedriva skogsbruk inte var särskiltstora.