prot · FX0954 · 1974-12-31 00:00:00 — även ifall då det var nödvändigt med hänsyn tiU föreliggande fara för den intagnesegen säkerhet, Ö, att beträffande läkares medverkan med avslagpå motionerna 1974:1603 (yrkande 3 delvis) och 1974:1607 (yrkande 5 delvis) idenna del skulle bifalla propositionen såvitt avsåg 23 § förslaget tiU lag omkriminalvård i anstalt, AA, att beträffande förutsättningen fördisciplinär bestraff ning i anledning av propositionen i denna del för sin del skulle anta 46 § förslaget till lag om kriminalvård i anstalt med den ändringen att paragrafen skuUe erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärande att disciplinär bestraffning skulle åläggas intagen om denne bröt mot anbefalld ordning eller meddelade anvisningar, AB, att beträffande förhållandet mellaninneslutning i enrum och förordnande att ej skulle inräknas i verkställighets- tiden skulle avslå motionen 1974:1605 (yrkande 8 delvis) i denna del, AC, att beträffande kombination av under ABnämnda åtgärder skulle avslå motionen 1974:1605 (yrkande 8 delvis) i denna del, AD, att med avslag på motionerna 1974:1603(yrkande 3 delvis), 1974:1605 (yrkande 8 delvis) och 1974:1607 (yrkande 5 delvis) i denna del skulle bifalla propositionen såvitt avsåg 47 § förslaget till lag om kriminalvård i anstalt, AE, att beträffande terapeutiska åtgärder m. m.skulle avslå motionerna 1974:1602 (yrkande 2) och 1974:1605 (yrkande 5) i denna del, AF, att beträffande utredning av möjligheternaatt ersätta isolering med andra åtgärder m. m. med avslag på motionen 1974:1603 (yrkande 3 delvis) i denna del samt i anledning av motionen 1974:1604 samt motionerna 1974:1605 (yrkande 9) och 1974:1607 (yrkande 2) i denna del gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i detta hänseende, AG, att med avslag på motionerna 1974:1603(yrkande 3 delvis) och 1974:1607 (yrkande 5 delvis) i denna del skulle bifalla propositionen såvitt avsåg 21, 22 och 48 51 §§ förslaget till lag om kriminalvård i anstalt, att beträffande ökad insyn ianstaltsverksamheten, m. m. i anledning av motionerna 1974:1605 (yrkande 2) och1974:1607 (yrkande 3) i denna del gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört i detta hänseende, att skulle bifalla propositionen såvittavsåg förslaget tiU lag om kriminalvård i anstalt I den mån det inte omfattadesav utskottets hemställan ovan, att skulle bifalla propositionen såvittavsåg förslaget till lag om ändring i , att beträffande önskvärdheten av nyhäkteslagstiftning i anledning av motionen 1974:1605 (yrkande 10) i denna deloch motionen 1974:1606 gav Kungl. Maj:t tUlkänna vad utskottet anfört i dettahänseende, att för sin del skulle anta det genompropositionen framlagda förslaget tUl lag om ikraftträdande av vissa lagar påkriminalvårdens område med tillägg tUl lagen av ett som 6 § betecknatstadgande den 3 aprU 1974 Kriminalvård i anstalt m. m. Nr 54 med av utskottet föreslagenlydelse, Q j AN. att för sin delskulle anta av utskottet framlagt förslag 3 anril 1974 ''' ' °'" ändring i lagen (1966:293) om beredande avsluten psykiatrisk -------------------- vårdi vissa fall. Kriminalvårdi an- q. att för sin del skulleanta av utskottet framlagt förslag stalt m.m. (iU jg qj ändring i lagen (1966:301) om rättspsykiatriskundersökning i brottmål, vUka två lagförslag innebär vissa föUdändringari anledning av den nya lagstiftningen. 1. av iLjusdal (fp) som beträffande en för kriminalvård i frihet och anstaltsvård gemensam lagstiftning ansett att utskottet under A bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1607 (yrkandel)i denna del hos Kungl. Maj:t begärde att förslag till sådan lagstiftningsnarast förelades , 2. avherr Lövenborg (vpk) som beträffande uppskov med straffverk ställighet ansett att utskottet under B bort hemställa, att i anledning av propositionen och med bifalltill motionen 1974:1603 (yrkande 1) i denna del för sin del skulle anta 12 §förslaget till lag om beräkning av strafftid m. m. med den ändringen attparagrafen skulle erhålla av reservanten föreslagen lydelse, 3. avfru () och () som beträffande undantag från den i 7 § tredje stycket förslaget till lag om kriminalvård i anstalt föreskrivna tvåårsgränsen ansett att utskottet under O bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:1605 (yrkande 4delvis) i denna del godkände vad reservanterna anfört i detta hänseende, 4. avfru () och () som under förutsätt ning av bifall till reservationen nr 3 ansett att utskottet under Q bort hemställa, att i anledning av propositionen och motionen1974:1605 (yrkande 4 delvis) i denna del för sin del skulle anta 7 § förslagettill lag om kriminalvård i anstalt med den ändringen att paragrafen skulleerhålla av reservanterna föreslagen lydelse, innebärande att reglerna skulle,om synnerliga skäl därtill förelåg, äga tUlämpning jämväl på person som dömtstill fängelse understigande om denne eUest tillhörde den kategori somavsågs med 7 § tredje stycket, 5. avfru () samt herrar i (c) och Schött (m) som - beträffande arbete i enrum på egen begäran - ansett att utskottet under V bort hemställa, attriksdagen i anledning av propositionen och motionen 1974:1600 för sindel skulle anta 18 § förslaget till lag om kriminalvård i anstalt med denändringen att paragrafen skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse.Innebärande dels att intagen skulle på egen begäran få arbeta i 14 enrum, om inte särskilda skältalade häremot, dels att läkare skulle yttra sig över dylik begäran senast inom efter det att begäran Nr 54 framställts. Kriminalvård i anstalt m. m. 6. av (vpk) som beträffande avskaffande avisolering ansett att utskottet under X borthemställa, att med bifall till motionen 1974:1603 (yrkande3 delvis) i denna del och i anledning av motionen 1974:1607 (yrkande 5 delvis)i denna del beslutade att isolering enligt 19-23 §§ och 47-5 1 §§ förslagettill lag om kriminalvård i anstalt skulle avskaffas och hos Kungl. Maj:tbegärde att förslag till erforderlig ny lagstiftning omgående föreladesriksdagen, 7. av i (fp)som beträffande avskaffande av isolering ansett att utskottet under X bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1607 (yrkande5 delvis)! denna del och i anledning av motionen 1974:1603 (yrkande 3 delvis) idenna del beslutade att isolering enligt 47 och 50 §§ förslaget till lag omkriminalvård i anstalt skulle avskaffas, 8. av (vpk) somunder förutsättning av bifall till reservationen nr 6 ansett att utskottet under Y bort hemställa, att skulle dels beträffande avskUdhet förutredning med bifall till motionen 1974:1603 (yrkande 3 delvis) i denna delavslå propositionen och motionen 1974:1605 (yrkande 6) i denna del såvitt avsåg19 § förslaget till lag om kriminalvård i anstalt, dels besluta att denjämkning av numreringen av övriga paragrafer i förslaget som föUde härav skullevidtas, 9. av i (fp)som beträffande uttrycket "menligt inflytande" i 20 § förslaget tUl lag om kriminalvård i anstalt ansett att utskottet under Z bort hemställa, att i anledning av motionerna 1974:1605 (yrkande7 delvis) och 1974:1607 (yrkande 5 delvis) i denna del skulle godta vadreservanten uttalat om ändring av lagrummet i nu angivet hänseende, 10. av (vpk) somunder förutsättning av bifall till reservationen nr 6 ansett att utskottet under Ä bort hemställa, att skulle dels med bifall till motionen1974:1603 (yrkande 3 delvis) i denna del avslå propositionen och motionerna1974:1605 (yrkande 7 delvis) och 1974:1607 (yrkande 5 delvis) i denna delsåvitt avsåg 20 § förslaget till lag om kriminalvård i anstalt, dels beslutaatt den jämkning av numreringen av övriga paragrafer i förslaget som föUdehärav skuUe vidtas, 11. av i (fp)som under förutsättning av bifall till reservationen nr 9 ansett att utskottet under Ä bort hemställa, att med avslag på motionen 1974:1603 (yrkande 3delvis) i denna del samt i anledning av propositionen och motionerna 1974:1605 (yrkande 7 delvis) och 1974:1607 (yrkande 5 delvis) i denna del skulle anta 20 § förslaget till lag om kriminalvård i anstalt med den ändringen 15 Kriminalvård i anstalt tn. attlagrummet skulle erhålla av reservanten föreslagen lydelse, innebärande attintagen skulle få hållas avskild från andra intagna om det var nödvändigt medhänsyn till rikets säkerhet, föreliggande fara för intagens egen eller annanssäkerhet till liv eller hälsa eller för sabotagehandlingar eller andraallvarliga ordningsstörningar, 12. av (vpk) somunder förutsättning av bifall till reservationen nr 6 anser att utskottet under Ö bort hemställa, att skulle dels beträffande läkares medverkanmed bifall tUl motionen 1974:1603 (yrkande 3 delvis) i denna del avslåpropositionen och motionen 1974:1607 (yrkande 5 delvis) i denna del såvittavsåg 23 § förslaget till lag om kriminalvård i anstalt, dels besluta att denjämkning av numreringen av övriga paragrafer i förslaget som föUde härav skullevidtas, 13. av () och herrSchött (m) som beträffande kombination av inneslutning i enrum och förordnande att ej skulle inräknas i verkställighetstiden ansett att utskottet under AC bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1605 (yrkande8 delvis) i denna del godkände vad reservanterna anfört i detta hänseende, 14. av (vpk) somunder förutsättning av bifall tiU reservationen nr 6 ansett att utskottet under AD bort hemställa, att skuUe dels med bifaU till motionen 1974:1603(yrkande 3 delvis) i denna del avslå propositionen och motionerna 1974:1605(yrkande 8 delvis) och 1974:1607 (yrkande 5 delvis) såvitt avsåg 47 § förslagettill lag om kriminalvård i anstalt, dels besluta att den jämkning avnumreringen av övriga paragrafer i förslaget som följde härav skulle vidtas, 15. av i (fp)som under förutsättning av bifall till reservationen nr 7 ansett att utskottet under AD bort hemställa, att i anledning av propositionen och motionerna1974:1603 (yrkande 3 delvis), 1974:1605 (yrkande 8 delvis) och 1974:1607(yrkande 5 delvis) i denna del för sin del skulle anta 47 § förslaget till lagom kriminalvård i anstalt med den ändringen att paragrafen skulle erhålla avreservanten föreslagen lydelse, 16. av () och herrSchött (m) som under förutsätt ning av bifall till reservationen nr 13 ansett att utskottet under AD bort hemställa, att med avslag på motionerna 1974:1603 (yrkande3 delvis) och 1974:1607 (yrkande 5 delvis) i denna del samt i anledning avpropositionen och motionen 1974:1605 (yrkande 8 delvis) i denna del skulle anta47 § förslaget tiU lag om kriminalvård i anstalt med den ändringen att andrastycket i lagrummet skulle utgå. 17. av (vpk) som under förutsättning avbifall till reservationennr 6 ansett att utskottet under AF bort hemstäUa, att beträffande utredning av möjligheterna attersätta isolering med andra åtgärder m. m. i anledning av motionen 1974:1603(yrkande 3 delvis) i denna del skuUe avslå motionen 1974:1604 samt motionerna1974:1605 (yrkande 9) och 1974:1607 (yrkande 2) i denna del. Kriminalvård i anstalt m. m. 18. av (vpk) somunder förutsättning av bifall tiU reservationen nr 6 ansett att utskottet underAG bort hemställa, att skulle dels medbifall till motionen 1974:1603 (yrkande 3 delvis) i denna del och i anledningav motionen 1974:1607 (yrkande 5 delvis) i denna del avslå propositionen såvittavsåg 21, 22 och 4851 §§ förslaget till lag om kriminalvård i anstalt, delsbesluta att den jämkning av numreringen av övriga paragrafer i förslaget somföljde härav skulle vidtas. 19. av i (fp) som underförutsättning av bifall tiU reservationen nr 7 ansett att utskottet under AGbort hemställa, att skulle dels i anledning av motionen1974:1603 (yrkande 3 delvis) i denna del samt med bifaU tUl motionen 1974:1607(yrkande 5 delvis) i denna del avslå propositionen såvitt avsåg 50 § förslagettill lag om kriminalvård i anstalt, dels bifaUa propositionen såvitt avsåg 21,22, 48, 49 och 51 §§ samma förslag och dels besluta att den jämkning avnumreringen av paragraferna i lagförslaget som följde härav skulle vidtas. Kriminalvården har tilldragitsig allt större intresse i den allmänna samhäUsdebatten. SärskUt har dettaintresse riktats mot fängelsesystemet. Det är en utbredd uppfattning attfrihetsberövande i former som förekommer som påföUd på brott inte har deneffekt som officiellt eftersträvas - dvs. främja den dömdes anpassning tUlsamhället utan tvärtom medför skadliga effekter som försvårar en anpassningtUl normalt samhällsliv. Fängelse som påföUd på brott kan emellertid ocksämotiveras från andra utgångspunkter anger hänsyn tUl aUmänlaglydnad som en grund. När det rör sig om vissa allvarliga former avlagöverträdan-den har som motiv för ett frihetsberövande framhållitssamhällsskyddet. Lagstiftaren såväl som de lagtUlämpande myndigheternaställs här inför svåra avvägningar Det är uteslutet att se fängelsernaenbart som förvaringsanstalter för dömda människor även om de ofta uppfattasså av en del kritiker innanför och utanför anstaltema. En författare har skapattermen fånghållare, vUket närmast får ses som en reaktion mot den officieUabeteckningen vård. Kritiken är emellertid orättvis. haravsevärda ansträngningar gjorts att skapa sådana förhåUanden i fängelserna attde skadliga verkningarna förminskats och fångarnas beredskap inför frigivningenförstärkts t. ex. genom utbUdning och arbete i olika former. I aUmänhet hardock reformsträvandena tidigare varit mer inriktade på att göra vistelsen ianstalterna dräglig än att förbereda hjälpåtgärder vid frigivningen. 2 protokoll 1974. Kriminalvård i anstalt m. m.. sistnämndaframstår som det viktigaste och går som en ledtråd genom det arbete somlett fram till den lagstiftning om kriminalvård i anstalt som vi skall tastäUning till. Vad det gäller är fullfötiande för anstaltssystemetsdel av den kriminalvårdsreform som i stor enighet beslutade om våren1973. De riktlinjer för kriminalvårdens fortsatta utformning som då antogsbygger på överväganden av den kriminalvårdsberedning som tillsattes avregeringen . Reformprogrammet innebär inte bara att kriminalvårdenfår betydligt ökade resurser i fråga om personal och medel. Reformenförutsätter också en ökad samordning av anstaltsväsende och frivård. Härigenommöjliggörs att insatserna i båda dessa verksamhetsgrenar kan leda tUl enminskning av återfallsbrottsligheten. För att få tUl stånd denna samordning ochför att förbättra möjlighetema för de intagnas anpassning i samhället genomförsett nytt anstaltssystem och en ändrad regional indelning som ger undertag förmer differentierade åtgärder i hjälpande och stödjande riktning ochunderlättar de intagnas övergång från anstaltstid till frivård. Den ändraderegionala indelningen medför också att kriminalvården i större utsträckning änhittUls kan anpassas tUl den verksamhet som bedrivs av samhällets övriga stöd-och vårdorgan, vUket underiättar ett angeläget samarbete mellan dessa organ ochkriminalvärden. Alla dessa åtgärder ger ett nytt och samlat grepp påkriminalvården. För att genomföra denna kriminalvårdsreform behövs en nylagstiftning. Eftersom kriminalvårdsberedningen inte hade i uppdrag attutarbeta förslag till nya lagbestämmelser har arbetet härmed bedrivits inomjustitiedepartementet. För frivårdens del liksom när det gällerperson-undersökningsförfarandet har redan beslutat om vissa lagändringar,som trätt i kraft . Vad som återstår är lagstiftningen omanstaltsväsendet. Ändringarna på detta område är sä genomgripande inte minstlagtekniskt - att det framstått som nödvändigt att ersätta den nuvarande lagenom behandling i fångvårdsanstalt med helt ny lagstiftning. I det föreliggande förslaget tUl lag om kriminalvård ianstalt kommer önskemålet om ökad samordning mellan anstaltsväsende och frivårdtUl starkt uttryck. Dessutom betonas vikten av samarbete mellan kriminalvårdenoch de samhällsorgan som har att svara för stöd och hjälp åt samhälletsmedborgare i aUmänhet, t. ex. när det gäller arbets- och bostadsanskaffning ochpsykisk och fysisk hälso- och sjukvård. Det nya anstaltssystemet med lokal- ochriksanstalter har reglerats i särskilda bestämmelser liksom de riktlinjer sombör vara vägledande när det gäller att fördela de intagna mellan olika typer avanstalter. De tankegångar som ligger bakom kriminalvårdsreformenpräglar inte bara lagförslagets principiella delar utan också de bestämmelsersom mera i detaU reglerar verksamheten vid anstalterna. Liksom när det gällerde principieUa frågoma kan dessa regler i väsentliga delar föras tillbaka påöverväganden som gjordes av kriminalvårdsberedningen. I en del frågor innebärdock lagförslaget principiella nyheter i förhållande tUl vadkriminalvårdsberedningen föreslagit. SärskUt vUl jag här peka på reglema för disciplinär bestraffning av intagna. De föreslagna reglerna härom innebäravsevärda ändringar i förhållande till den nuvarande ordningen. Jag vill ocksåframhålla att dessa nya regler får vissa konsekvenser för prövningen av frågaom villkorlig frigivning. Således kommer inte längre den intagnes skötsamhetunder anstaltsvistelsen att vara en faktor som självständigt påverkar frågan omtidpunkten för vUlkorlig frigivning. Avgörande kommer i stället att varaverkningarna av fortsatt frihetsförlust för den dömde och förutsättningarnaför hans anpassning i samhället med hänsyn tUl de förhåUanden i vUka han skullekomma att försättas efter frigivningen. Den s. k. påbackningen kommer i stortsett att försvinna. Genom denna lagändring får frivården och övrigasamhälleliga organ en bättre möjlighet att förbereda övergången frånanstaltstid tUl frivård. Från rättssäkerhetssynpunkt är det också av betydelseför den intagne att följderna av ett indiscipUnärt beteenden bestärhs i ettsammanhang. En del av de frågor som behandlas i lagförslaget har röntsärskilt stor uppmärksamhet i den kriminalvårdsdebatt som har förts under enföljd av år och som fått ny aktualitet sedan förslaget lagts fram. Det gällersådana frågor som placering i öppen anstalt, permissionsbestämmelserna,isoleringsstraffet och andra bestämmelser som gör det möjligt att hålla intageni avskildhet. Vad just gäller isoleringen har från en del håU riktats starkkritik mot förslaget. Kritiken har ytterst gått ut på att man bör helt avskaffamöjligheterna att hålla intagen isolerad. Jag vill här understryka hur viktigt det är att den somundergår frihetsstraff i så stor utsträckning som möjligt får vistas igemenskap med andra intagna under både arbetstid och fritid. Detta har ju ocksåsedan länge varit en allmän strävan i anstaltsvården. Bakom denna strävanligger en insikt om de vådor som en isolering kan medföra. Anstalsvistelsen isig själv innebär att den intagne i betydande grad isoleras från en naturliggemenskap med andra människor Man bör då inte onödigtvis förslärka deogynnsamma effektema härav genom att hålla de intagna isolerade från varandra.Det är inte bara rent humanitära synpunkter som talar för detta. En isoleringkan vara ägnad att direkt försvåra den intagnes anpassning i samhället, i varjefall om den pågår . Självfallet skulle det därför varautomordentligt tillfredsställande om vi kunde säga oss att isolering inte är ennödvändig åtgärd i något fall och att vi därför kunde helt avskaffa dettainstitut. Men tyvärr är förhåUandena inte sådana att det framstårsom realistiskt att ta bort möjligheten till vissa inskränkningar igemenskapen mellan intagna. Vi måste sålunda håUa i minnet att det här är frågaom människor som tvångsvis berövats friheten på grund av att de har begåttbrott och att det bland dem finns individer som ibland kan utgöra ett akut hotmot såväl de medintagnas som anstaltspersonalens säkerhet till liv eller hälsa.Ibland förekommer det också att en intagen söker uppmana medintagna attmedverka i sabotagehandlingar eller andra aUvarliga ordningsstörningar inomanstalten. För att hindra att sådana hot eller planer sätts i verket kan detibland vara nödvändigt att avskilja den eller de personer från vilka hoteteller planema utgår. Det är då fråga om isolering som en ren skyddsåtgärd. Vimåste också vara medvetna om att anstaltslivet för de intagna skapar ordnings-och disciplinproblem av den 3 aprU 1974 Kriminalvård i anstalt m. m. den 3 aprU 1974 Kriminalvård i anstalt m. m. delvisannat slag än som förekommer i samhällslivet utanför fängelserna. För att dennödvändiga kontrollen skall kunna upprätthällas måste det finnas tUlgång tUldisciplinmedel som kan tUlgripas mot dem som bryter mot de regler av olika slagsom gäller under anstaltsvistelsen. Ett kortvarigt isoleringsstraff kan då visasig nödvändigt som ett ratio, dvs. ett yttersta medel när man inte påannat sätt kunnat komma till rätta med ett indiscipUnärt beteende. Lagförslaget behåller därför möjligheten att i vissa fallgöra inskränkningar i gemenskapen mellan de intagna. Men jag vill betona att dennamöjlighet är i förslaget avsevärt beskuren jämfört med vad som är fallet i dag.Detta gäller i första hand sådan avskUdhet som kan användas som skyddsåtgärdeller av utredningsskäl. Förutsättningarna för sådan åtgärd har ocksåpreciserats bättre än i nuvarande regler. Även när det gäller isolering somdisciplinstraff syftar förslaget tUl en avsevärt minskad användning.Maximitiden för isoleringsstraffet minskar dessutom från 30 tUl högst 7 dagar.Mot denna bakgrund finns det grundad anledning förutsätta att det nyaregelsystemet kommer att leda tUl en påtagligt minskad användning av isoleringi olika former vid våra kriminalvårdsanstalter. Lagförslaget präglas också av lättnader för intagna imånga andra hänseenden lättnader som bör skapa positiva möjligheter för deintagna att förbereda sig för en tUlvaro utanför anstalten och underlätta derasmöjligheter att leva ett nomialt samhällsliv. Sålunda är det betydelsefullt attförslaget innehåller bestämmelser som ger de intagna vidgade möjligheter att fåvistas i en anstalt som ligger i närheten av hemorten, dvs. i lokalanstalt.Härigenom kan den intagne lättare uppehålla en värdefull kontakt med sinaanhöriga och lättare få kontakt med samhällets lokala stöd- och hjälporgan,vilkas insatser ofta krävs för att få tUl stånd en meningsfull rehabUitering. Ilinje med detta ligger ocksä att möjligheterna tUl placering i öppen anstaltvidgas. Intagna skall vidare kunna få frigång i avsevärt större utsträckning änför närvarande, dvs. de skall kunna få tUlstånd att under arbetstid utanföranstalten utföra arbete eUer delta i undervisning, utbUdning eller annansärskilt anordnad verksamhet. Genom systemet med lokalanstalter bör det i mångafall vara möjligt för den intagne att under anstaltsvistelsen få en frigängsanstäU-ningsom han kan behålla efter frigivningen. Fördelarna med detta ligger i öppendag. Även när det gäUer fritiden innehåller förslaget bestämmelser som innebäratt de intagna i ökad utsträckning skall få möjlighet att få delta i socialtvärdefull föreningsverksamhet eller andra fritidsaktiviteter utanför anstalten.En vidsträckt rätt för de intagna att ta emot besök är också av väsentligbetydelse när det gäller att minska deras sociala isolering och främja derasmöjligheter att knyta eller vidmakthålla värdefulla kontakter med människorutanför anstalten. Mot den bakgrunden ersätts de nuvarande lagbestämmelsernaom besök med bestämmelser som har en mindre restriktiv karaktär. När det gällerbrevcensuren innebär förslaget att sådan censur som enbart har till syfte attsöka hindra kontakter som är olämpliga från resocialiseringssynpunkt inte skallfå förekomma. Bara om det är påkallat av säkerhetsskäl skall brevgranskning fåske. Brevgranskning skall då syfta till att förebygga att intagensätter säkerheten i fara exempelvis genom att förbereda rymning eller ta emotnarkotika. Vidare vill jag peka på den nya bestämmelsen om deintagnas rätt att använda telefon. Även denna bestämmelse blir av storbetydelse när det gäller att motverka de skadliga effektema av isoleringenunder anstaltstiden. Permissioner av olika slag är ett normalt ochmycket värdefullt inslag i anstaltsvården. Enligt förslaget ökas möjligheternatUl permissioner. Regelbundna korttidspermissioner skall kunna bevUjas även omdet finns en viss risk för att permissionen kan komma att missbrukas.