prot · FX0916 · 1974-12-31 00:00:00 — I en del andra länder har manredan insett detta, och man har därför lyft bort en del av prishöjningarna påeldningsolja. Genom uppgifter i pressen har jag fått reda på att så har skett iTyskland och , och som jag ser problemet måste något sådant nu ocksåske i vårt land. Säkerligen finns det också fler näringar för vilkaoljekostnaderna utgör en betungande del av produktionskostnaderna och som börbeaktas i detta sammanhang. Förfaringssättet att hjälpa de hårdast drabbadenäringarna är inte nytt; det har tillämpats vid energiskattenedsättningen ochbör också kunna tillämpas i detta sammanhang. De svenska växthusodlarna är besjälade avviljan att driva sina företag vidare, och de är som vanUgt beredda att kämpavidare. Men som det nu ser ut kommer prisutvecklingen på olja med all säkerhetatt bli ett oöverstigligt hinder om inte åtgärder mycket snabbt sätts in frånstatsmakternas sida. Jag vUl också understryka att näringen är en ickeföraktlig faktor i vårt folkhushåll. De svenska trädgårdsproduktemas kvalitetär aUmänt känd och erkänd. Dessutom medverkar den inhemska odlingen tiU en förkonsumenterna förmånlig prisutveckling för dessa produkter. Min förhoppning äratt regeringen även i fortsättningen skaU se positivt på den svenskaträdgårdsnäringen och dess vidareutveckling och i enlighet härmed vidtaåtgärder för att underlätta den svåra situation som den nu har hamnat L skulle jag, herr talman, vilja behandelsministern om ett klarläggande med anledning av en uppgift som i går kväUgavs i AktueUt i TV. Där påstods att förhöjningen av priserna på bensin ocholja inte skuUe slå igenom för oljebolagens del förrän . Därpåstods också att den clearingavgift som ligger i de högre priserna och somalltså tillämpas tas ut av staten frånoljebolagen först fr. o. m. . Jag tror det skuUe vara värdefuUtom handelsministern vUle förklara hur det förhåller sig härmed. Jag skall lämna det klarläggande som fruNilsspn i har begärt. Det ärriktigt att det nya högstpriset som gäUer fr. o. m. den 30 januariinnehåller utrymme för den clearingavgift som börjar löpa ,dvs. Skälet tiU att vi förfor på det sättet var attalternativet var att fastställa två högstpriser ochändra priserna på aUa bensinstationer samt genomföra en rad oUka kungörelseroch författningsändringar. Vi ansåg inte att de 48 timmarnas försäljning och deören som det skuUe gäUa motiverade en sådan relativt vidlyftig apparat. Vigodtog alltså glappet . Beträffande bekymmer för trädgårdsnäringen,som jag i och för sig kan förstå, vUl jag säga att om hon bygger dem på denutländska konkurrensen gör hon sig Utet överdrivna föreställningar om hur hårtjust den svenska näringen är drabbad. SärskUt hennes jämförelse med HoUand varUtet poänglös, eftersom oljepriserna i Ugger praktiskt taget påsamma nivå som de svenska. Räknar man bort den tiUfäUiga clearingavgiften,Ugger oljepriserna i t. o. m. över de svenska. I grunden kommer hela näringsUvet och all konsumtion attdrabbas av dessa kostnadsökningar. Det kommer att gäUa aUa industriländer ochtyvärr också alla utvecklingsländer dessa drabbas mycket hårdare än vad vigör. Jag har lyssnat till debatten, och när jag nuändå står i denna kateder kanske jag får göra några kommentarer, även om deflesta av debattdeltagama nu befinner sig någon annanstans och måhända sysslarmed något vettigare än att lyssna på mig. Jag gjorde iakttagelsen att med friskt mod iden nya aggressiva stil som skall vara oppositionsprofU förklaradeatt ransoneringen var ett fiasko ur aUa synpunkter, medan , som dessutom tycks ha praktik erfarenhet av tidigareransoneringsomgångar, hade motsatt uppfattning. Jag kanske får föreslå herrWachtmeister som sitter kvar i kammaren att ta ett samtal med sin partikamratoch höra hur kunnat komma tiU den slutsats han gjort. Jag blev ivarje fall inte övertygad av resonemang. Större delen av diskussionen har gällt den långsiktigaenergiförsörjningen, och på de minuter jag har till mitt förfogande måste minakommentarer bU både begränsade och mycket aUmänt hållna. Jag tycker mig ha förstått att praktiskt taget alla talare och det är naturligtvis inte överraskande - har upptäckt att vi slösat medenergin, att vi för framtiden måste inrikta oss på ett samhälle som bättre tartiU vara möjligheterna att spara energi, att vi måste försöka hitta bättreenergikällor än dem vi hittiUs använt och att vi bättre måste utnyttja denenergi som finns tillgänglig alltså en bättre hushållning med måhändavittgående konsekvenser för vår samhällsutveckling och det Uv som vi vant ossatt leva. Dessa förändringar har av en del bedömts som förändringar till detbättre. Det råder alltså något slags ekumenisk enighet ända frånvänster tiU höger, som någon sade, när det gäller detta mycket aUmänt uttrycktamål. Men jag tyckte mig spåra bra mycket mindre enighet om vägarna fram tillett sådant samhälle. De centerpartister som varit uppe i debatten tycks nöjasig med den välvilliga tanken att här skall alla goda krafter samverka,och så kommer vi till målet. Den ende som jag tyckte gav en mycket utmejslad lösning pådet hela var . Det var ganska intressant, eftersom den andra någotså när klart utmejslade lösningen kom från och gick ut på attom vi förstatligade aUt som har med energin att göra, så får vi ett i allaavseenden bättre samhälle. Men är trots aUt mera intressant. HanUtar tiU marknadskrafterna. De högre oljepriserna välsignar han i motsats tiUfru i som inte aUs tror på den typen av marknadskrafter.Men menar att om de höga oljepriserna får slå igenom så lockas degoda marknadskrafterna fram, och det sker då en anpassning i näringsUvet,konsumtionen och i samhället över huvud taget. Men det finns anledning attställa sig tveksam till huruvida det verkligen kommer att gå på det sättet,särskilt om man frågar sig vUka marknadskrafterna i det här fallet är. Vad ärdet för krafter som skall släppas loss? och andra moderatervarnar för varje form av ingripande och reglering allting skall vara fritt. De marknadskrafter vi här har att göra med är framför alltde stora internationeUa oljebolagen. Hur har dessa marknadskrafter hittillsfungerat? I varje fall är det dessa marknadskrafter som håUit nere oljeprisernaunder ett par årtionden, något som har lett till det fenomen som även herrClarkson tyckte iUa om, nämligen energislöseriet och en mycket hårdhäntexploatering av den kanske bästa råvara som världen upptäckt, nämUgenoljan. Dessutom har oljebolagens politik utan tvekan direkt medverkat till denoljeprisexplosion, som vi har upplevt . Genom attoljebolagen kontrollerade uttaget av olja och den internationellaprissättningen på olja hölls oljepriset nere år - det t. o. m. sjönkunder vissa perioder medan alla andra priser för de oljeproducerande ländernasteg. Detta väckte en förbittring i de länder, som säg sin enda naturtillgängexploateras. Den skulle villigt tappas av i den takt som de rika länderna behövdeolja. När oljan tar slut återstår i många av dessa länder ingenting annat änsand och möjligen saltvatten att leva på. Det var denna politik som drev fram den enighet meUanOAPEC-länderna och också inom den större organisationen , somledde tiU den priskarteU som genomfört de prishöjningar som har skakatvästvärlden och som kommer att fortsätta att göra det. Det var upproret motde internationeUa oljebolagen, mot den typ av marknadskrafter som skötteexploateringen för en gångs skull är jag beredd att använda ordet utsugning idess alldeles bestämda form om den politik, som har bedrivits och som också vinjutit frukterna av, det skall erkännas. Jag har hört någonbeklaga sig över att oljepriserna eUer bensinpriserna varit för låga. Meneftersom ingen insåg den poUtiska reaktion det skulle väcka i de länder,som utsattes för denna politik, blir det vi som får betala det sommarknadskrafterna ställt tiU med. Det enda rekommendation går utpå är att låta dessa krafter verka vidare, att på nytt släppa deinternationella oljebolagen fria. Vi har en chans att reorganisera denna marknad, attskapa ett annat inflytande från vår egen sida över den framtidaenergiförsörjningen. Låt oss inte ge och hans meningsfränder enchans att beröva ossden möjligheten! Det har talats mycket om alternativa energikällor. Jag harinte tid att nu beröra den politik regeringen bedriver och planerar. Jag villbara säga en sak som gäller vattenkraften. Många säger och däri har de rätt att vi i det här läget bättre måste utnyttja energitiUgångarna inom det egnalandet. Vi anser att vattenkraften är en av de energitiUgångar inom det egnalandet som vi måste utnyttja och göra det bättre än som sker. Det framgår avårets statsverksproposition att vattenfallsverket får nya investeringsanslagför ett antal projekt, nya kraftstationer i , ett fjärde aggregati Harsprångets kraftstation i Lule älv. undersöker vi både deekonomiska och de miljömässiga förutsättningarna för att fortsätta utbyggnadenav de större älvarna i södra och norra . När det gäller älvarna i norra menar jag att detär fullt motiverat att i det här läget åtminstone undersöka vilken förstärkningav landets energiförsörjning, som skulle kunna uppstå genom en utbyggnad avKalix älv. Tids nog kommer värderingen, avvägningen och beslutet mellanekonomiska och mUjömässiga faktorer. Att vi kommer att svaraupp till de löften vi givit i miljöfrågan är alldeles uppenbart. FruNILSSON i (c) kort genmäle: Vi svenska män och kvinnor, valda ombud förSveriges folk, talar var och en efter sina erfarenheter från olika områden avsamhällslivet. Vi bör vara tacksamma för att var och en av oss i denna debatthar tillfälle att ta fram just sina bekymmer. Vi får hoppas att deförhoppningar vi hyser också får regeringen att handla något så när i denriktning vi önskar. Som jag sade i mitt anförande är jag för min del klar överatt vi går en ny framtid till mötes när det gäller energin, och det är bäst attvi anpassar oss för den nya situationen så fort som möjligt. Det hindrar juinte att vissa grupper, bl. a. den jag har talat om, råkar speciellt illaut innan anpassningen kan ske fullt ut. Det är därför jag lagt fram dessasynpunkter. Beträffande de priser från HoUand som jag tog fram i mittanförande, föreligger tydligen uppgifter som står mot varandra. Enligt deuppgifter som jag har fått, och också har kollat, skulle detta jämbördiga prispå oljan i på jämfört med 483 hos oss för delgälla eldningsolja 1 och för vår del eldningsolja 3. Det är förträdgårdsnäringens del en avsevärd skillnad. Dessa uppgifter har jag fått, ochde har också synts i pressen. Här står alltså uppgift rriot uppgift, och det ärmot den bakgrunden jag har tagit fram detta sifferexempel. Jag tackar handelsministern för det snabba svaret på minfråga. Anledningen till att jag ställde den var dels min egen reaktion när jagsåg TV-programmet, dels många telefonsamtal som jag har fått frånträdgårdsodlare som just i går tog hem olja och blev berörda av den härsituationen. Enligt uppgifterna i TV rör det sig inte om småbelopp somkommer oljebolagen till godo och som aUtså konsumenten får betala. Om varjebilist tankar bensin, rör det sig om , och sedan kommersjälva prisförhöjningen tUl. Det tycker jag för min del är ganskaanmärkningsvärt. kan det i alla fall hända en hel del. () kort genmäle: Jag tackar handelsminister för att hangick i. svaromål på mitt inlägg . Han berörde två saker. Först ochfrämst var han inte övertygad om mitt resonemang när det gällderansoneringsfiaskot. Jag tycker mitt resonemang var övertygande, därför att detbyggde på förtroendet för svenska folket i en så kritisk situation.Handelsministern vet mycket väl att vi beträffande elkraften framgångsriktlyckats vädja tiU svenska folket att iaktta sparsamhet. Jag är övertygad om atten sparsamhetskampanj för bensinen hade gett Uka bra resultat som påelkraftsområdet. Då hade vi också sluppit den i flera avseenden grovt orättvisabehandlingen av stora kategorier bilägare som bensinransoneringen trots alltinnebar. Om vi på nytt kommer i en sådan besvärligsituation att handelsministern överväger ransonering, skulle jag viljarekommendera att man använder sig av datateknikens resurser när det gäller attge en rättvis ransonering och inte denna grovt tillyxade metod som användes. När det gäller marknadskrafterna har vi av ideologiskaskäl helt ohka synpunkter. Men jag är ganska förvånad över försvar för de oljeproducerande ländernas agerande. Herr statsrådethävdar att de har varit utsugna. Jag tycker mycket talar för att de visst intevarit utsugna. Deras enorma valutareserver, det enorma kapital som flyter runti världen på arabfolkens direktiv är bevis nog att det inte varit fråga omnågon utsugning. har haft det pris som den har varit förtjänt av. Varanhar nu kommit i en situation där priset stigit. Jag är bara rädd för att om viinte låter den fria marknadskraften styra prisutvecklingen ocksåhär i , kommer vi att få besvärligheter. På det viset avstår man frånalla de favörer som en fri prisbildning egentligen ger om man vill spara på enråvara som är för dyr. Jag tror att om oljan hittar sitt rätta pris och detligger ungefär på den nivå vi har kommer vi att få en hel rad avåtgärder frivilligt från enskUda och näringsliv som ger möjligheter tUlalternativ energiframtagning. Det är möjligt att i Kristianstadhar rätt när hon talar om de tunga oljorna och eldningsolja 3. Jag förbisåg antagligen även i trädgårdsnäringen använder olja av den beskaffenheten.Men jag vågar mig på den prognosen skall vi kalla det så - att även i Hollandkommer det att ske en utjämning av priset mellan lätta och tunga oljor. Det ärnämligen vad som har skett på den s. k. världsmarknaden. Det är det som ärorsaken till att vi har höjt priset på eldningsolja 3, 4 och 5 mer än priset påde lätta oljorna - aUtså av rent försörjningsmässiga skäl med hänsyn tillprisutveckUngen på världsmarknaden. TV:s beräkningar av vem som har betalat vad under de är naturligtvis rena gissningar. Jag fick det intrycket att det varen väldig rusning efter bensin innan bensinpriset ännu hadehöjts. Antagligenhar det varit rätt lugnt på bensinstationerna både i går och . har kommit tUl den slutsatsen att det äralldeles fel att tala om att folken i och ochLatinamerika har behandlats iUa av de internationella oljebolagen. Beviset fördet, säger , är att det finns en massa pengar som har investeratsi av en del shejker och andra furstar och oljekälleägare i MellerstaÖstern. Men nog är väl medveten om att de oljeproducerandeländerna består av någonting mer än oljeshejkerna, eller vad de nu skallkallas. Vi har länder som och , med stor fattigdom men under relativtsnabb ekonomisk utveckling. Vi har de latinamerikanska områdena därbefolkningen verkligen inte lever under tyngden av schweiziska bankkonton. Nukan man säga att dessa länder är reaktionärt styrda och att man där fördelarinkomsterna från oljan väldigt snett, men det är ingen tvekan om att bakomprishöjningarna har legat en politisk inriktning som bygger på den grundtankenatt nu skall man ta betalt för oljan vad den är värd. Det är bara det att vadoljan är värd, , har bestämts av de internationellaoljebolagen. I fortsättningen kommer det att bestämmas av en priskartell. försöker låtsas som om oljan hade ettnaturligt värde dit priset alltid tenderar att söka sig, och sedan knäpper hanfromt händerna och tittar på och tycker att allt är bra. är det inte så,utan det är rena tUlfälligheter som bestämmer. Vad som i deinternationella trusternas och kartellernas värld avgör priset är den makt deråkar ha över marknaden. är det producentländerna som harmakten. Det är möjligt att , när vi har kunnat skäraned vår konsumtion just av oljan genom att vi har hittat alternativaenergikällor, så minskas dessa länders maktstäUning, därför att då är oljaninte lika åtråvärd som . Så mycket om de fria marknadskrafterna som sägs vara tillsådan välsignelse. Sedan bara ett ord om ransoneringen. Antag, ,att jag hade satsat på den här idén att vi skall nöja oss med frivilUgtsparande på bensin. Till att böria med hade vi en sparkampanj i gång idecember. Då krävdes det på nästan alla håll att vi skulle ta tUl hårdare tagdärför att man menade att sparkampanjen inte hade någon effekt. Det låg en heldel i det, därför att just när det gäller drivmedelsförbrukningen verkade intesparkampanjen nå fram till människorna. Det kanske fanns olika skäl tUl det.Men anta att jag ändå, trots de krav på hårdare ingrepp som fördes fram idecember, tillsammans med regeringen hade satsat på en sparkampanj och detsedan hade visat sig att de prognoser vi fick från olejbolagen slog in och vihade suttit där i ett mycket svårt läge. Tror att Ni i minakläder hade vågat satsa på denna helt grundlösa förmodan för det är barafråga om ett antagande att ett frivilligt sparande skulle ha räckt till? Utvecklingen av situationen när det gäller elkraften hadeju starkt samband med att väderleken blev mild och att folk kunde släcka mångalampor som endast var extra belysning. Läget är annorlunda när det gällerbensin. Jag tror inte att hade velat bära ansvaretför att så lättsinnigt hoppas på att folk skulle följa uppmaningarna att spara.Jag tror att det i det läge som råder kan vara lättare att drivasparkampanjer. Det har skett en del omläggningar i vanorna, och man har fått enannan syn . Det gör att jag tror att ransoneringsperioden,även om den var kort, har varit positiv för möjligheterna att bedriva ensparkampanj i fortsättningen. Folk har dessutom fått upp ögonen för att lägetlätt kan bh allvarligare och dessutom lärt sig att det går att minska också påanvändningen av den egna bilen. i (c) kort genmäle: Beräkningar är givetvis alltid beräkningar,men för mig förefaller ändå de siffror som lämnades i TV i går kvällbeträffande bensinen inte helt otroliga. Om man sedan betänker att växthusodlarnaför att driva fram sina kulturer måste ha tillgång till olja så att säga pådagen - det kan röra sig om mycket stora kvantiteter som levererades de bådaaktuella dagarna är det förståeligt att växthusodlarna när de hörde beskedeti går kväll tyckte att det var anmärkningsvärt att regeringen gått med på dettaglapp därför att man annars fått ändra priset igen inom loppet av 48 timmar.Man har ju i debatten ofta diskuterat oljebolagens ställning i samband medenergikrisen. Växthusodlarna tycker givetvis att oljebolagen här fåtttillgodogöra sig ganska stora summor utan att detta varit sakligt motiverat.Givetvis hade det varit riktigast att låta de båda tidpunkterna sammanfalla. () kort genmäle: Ja, det är lätt att verka efterklok i dettaresonemang om ransoneringen, och jag skall försöka undvika att vara det. Jag hävdar fortfarande, statsrådet , att man kundelängre och mera tålmodigt ha prövat en frivillig begränsning för de svenskabilisterna. Det kunde ha givit resultat som var fuUt tillfredsställande. Det ärinte bara så att jag är efterklok och påstår att ransoneringen varonödig. Det har hävdats från många håll att regeringen kunde havilat litet på hanen innan den handlade. När det sedan gäller de oljeproducerande arabländerna ärjag förvånad över att statsrådet så känslomässigt försvarar den politik de förnärvarande bedriver. Statsrådet har själv sagt att det som de nu gör drabbarden fattiga delen av världen i ännu högre grad än oss industriländer. Man harinte haft några samvetskval över att ta ut priser som är högre än marknadenmotiverar. Med anledning av talet om samvetskval överatt ta ut för höga priser vill jag säga att de svenska sågverken under desenaste 12-18 månaderna höjde priset på sågade trävaror med åtminstone 100procent. Jag märkte ingen reaktion någonstans här i landet inför den effekt somdet skulle ha på andra länders priser och levnadsstandard. Den enda effekt jagmärkte var här i , där en partikamrat till bråkade omatt sågverken inte hade fått höja priserna tillräckligt mycket också på densvenska marknaden. har medverkat tUl att priset på sojabönor har ökat . När inte längre kunde leverera proteinrikt fiskmjöl tog deamerikanska lantbrukarna, med hjälp av den amerikanska regeringen, chansen atttre- eller fyrdubbla priset. Jag skulle kunna stå med det skaU jag integöra, herr talman och räkna upp alla de fall där företag i västerländskaindustriländer, ensamma eller i samarbete med regeringar, har utnyttjat maktenöver marknaden för att pressa upp priserna i en våldsam fart. Arabländernasuppförande är verkligen inte unikt. Det råkar bara gälla en råvara som arytterligt känslig för oss, och därför märker vi det mycket mer. Jag tror inte att det är ett råd, som det är praktiskt attge, att säga till det ena fattiga landet att det skall avstå från att höjapriset på sin råvara den enda naturtillgång det har i många fall därför attdet drabbar andra fattiga länder, när vi själva naturligtvis hade höjt priset,om vi hade befunnit oss i den situationen att vi hade kunnat utnyttja marknadenför råvaror som vi säljer; trä, malm, massa. Därför bör man inte heller ge detrådet, . Snarare bör man inse att det som har hänt är ettresultat av en ganska lång historisk och ekonomisk process. Det är att beklagaatt det inte har skett mera gradvis och långsamt än vad som har blivitfallet, men jag tror att det är alldeles meningslöst att komma med moralkakortiU de oljeproducerande länderna. HerrGUSTAVSSON i (c): Efter debatten kring energi- ochmiljöpolitiska frågor kommer vi nu in på det avsnitt som på talarlistan , skol- och kyrkopolitik. Jag skall ägna mittanförande åt de två första delarna av det avsnittet. Det är intressant att ta del av statsverkspropositionensinnehåll efter ett val. Centerframgångarna sätter sina spår även i den nådigaluntan, i det att centerkrav som blivit avslagna av socialdemokraternanu upphöjs till regeringsförslag. Pensionsålderns sänkning är ett exempel pådet. Kravet på vårdnadsbidrag, som år avslagits, börjar nu tydligensocialministern att fundera på. Statsrådet anmäler att ersättningstiden i dennya föräldraförsäkringen föreslås förlängd från 6 , och i dagarnahar en proposition kommit i den frågan. anmäls att det skalltillsättas en utredning med uppgift att pröva möjligheterna till en utbyggnad avförmånerna för småbarnsföräldrar inom försäkringens ram. Det är bra attregeringen äntligen börjar värdesätta de barnavårdande insatserna i hemmet, somär en viktig uppgift. Statsminister sade i sitt tal i kammaren i går inte kan rationalisera bort kontakten mellan människor; jag tror det var såhan uttryckte sig. Som ett exempel på regeringens insatser för att skapakontakt åberopade han det ökade statsbidraget till kommunerna för socialhemhjälp , ett bidrag som gav utrymme för 7 000 nya personer inom densociala hemhjälpen. Men beslutet var begränsat till 1974, ochbehovet av kontakt upphör sannerligen inte i och med 1974års utgång. Vårt krav i samband med behandUngen av förslaget varatt denna satsning skuUe permanentas, men det lyckades socialdemokraternaavslå. Då var inte engagemanget för kontakterna människor emellan såöversvallande. aviserar regeringen att- kommunalekonomiska utredningenskall behandla den här frågan med förtur, men eftersom behovet är dokumenteratkan man fråga sig varför det behövs ett omfattande utredningsarbete. Nej, mankan inte rationalisera bort kontakten mellan människor. Men man kancentralisera bort den, och det är vad som i stor utsträckning har skett underde år som gått. Lösningen av frågan om kontakter människor emellan är avbetydligt större räckvidd än inrättandet av 7 000 nya tjänster inom densociala hemhjälpen, även om detta är av stor vikt. CentraUseringen i vårt samhälle motiveras ju ofta med detrationella skälet. Det torde inte råda några delade meningar om att demänskliga kontakterna har en avgörande betydelse såväl för barnens möjligheteratt växa upp och bli harmoniska människor som för psykisk balans ochvälbefinnande hos den vuxne. Men har samhällsplaneringen med inriktning på enstark koncentration låtit så väsentUga frågor som behovet av kontakt ochgemenskap vara vägledande? Har samhällsplaneringen varit inriktad på att skapaförutsättningar för verklig kontakt och gemenskap människor emellan? Det ärväsentliga frågeställningar.