prot · FX0949 · 1974-12-31 00:00:00 — De dominerande frågoma däremot, omnäringslivets internationella beroende, om investeringsutrymme, finansieringsmöjligheteroch lönsamhetskrav samt om de enskUda företagens och företagarnas initiativ-och skaparkraft har tyvärr kommit aUtför mycket i bakgrunden. De grundläggande utgångspunkterna för vad man brukar kallaen aktiv näringspolitik är kraven på hög sysselsättning och god tillväxttakt inäringslivet. Näringslivet i vårt land är - det vet vi alla i hög gradinriktat på att exportera varor Den svenska marknaden är alltför liten och gerinte underlag för den specialisering och den produktion i långa serier somfordras för en effektiv produktion. Vår ekonomiska framtid beror alltså på möjligheterna atthävda oss på de stora internationella marknaderna. har endast 2 promiUeav världens befolkning. Det är ett litet land. Men trots det svarar vårt landför av den totala världshandeln. Mer än en femtedel av vårtotala produktion och nära hälften av vad vi producerar inom industrin ärinriktat på försäljning utomlands. Därför är ett av de länder i världensom har det största utlandsberoendet. Det är en viktig sak att konstatera. Enskilda små nationer har bara begränsade möjligheter attpåverka takten i den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Den internationellakonkurrens som vi möter i de aUra flesta branscher är helt enkelt såstark att det bara är de företag som drivs effektivt, kan uppvisa en hög och enökad produktivitet som har chansen att överleva. sade att 1972 var det ungefär 3 000konkurser i landet. Det är riktigt. trodde att den siffran varungefär lika stor 1973. Jag kan komplettera hans uttalande och säga att antaletkonkurser var något större 1973 än 1972. Och även om vår valutasituation harförbättrats måste det svenska näringslivets produktionskapacitetbyggas ut. Konkurrensförmågan måste stärkas, bl. a. för att finansiera enväxande import, som också inger oro hos en del företag och branscher De mycket höga kostnader vi har bl. a. på oUansområde gör att vi ytterligare måste skärpa kravet på en utbyggd industriellkapacitet i vårt land. Strukturförändringar i näringslivet är en förutsättningför att teknikens nyvinningar skaU kunna tillvaratas rätt och för att vårtland skaU kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. En dynamiskekonomi fömtsätter helt enkelt en fortgående utveckling inom vårt näringsliv.Ny teknik och nya marknadsbehov driver fram nya produktionsmetoder och ävennya produkter. En fortgående omvandUng av vårt näringsliv ärhelt enkelt ett livsvillkor för en förbättrad standard för människorna och ävenför möjligheterna att bygga ut vär offentliga service. Trots den under detsenaste året relativt förbättrade lönsamheten inom främst de störreimportföretagen - de smärre företagen har inte haft något särskUt gynnsamt år1973 kan den genereUt sett inte anses vara tiUräcklig för att garantera deninvesteringsökning som är nödvändig för att tillväxten i den svenska ekonominskall bU tUlfredsstäUande. Alla är vi överens om att en god lönsamhet och en tUlfredsställandesjälvfinansieringsförmåga - som är alldeles på tok för liten blandsmåföretagen är en förutsättning för att vi skall kunna få ett expansivtnäringsliv. En förklaring till de senaste årens nedgång och tUl de växandesysselsättningssvårighetema, som alla i denna kammare är väl medvetna om äratt statsmakterna inte varit beredda att i sin politik ta tillräcklig hänsyntill lönsamhets- och självfinansieringsbehovet. Här har tidigare nämnts av min företagarkoUega, herrSjönell, att nyföretagandet är ett mycket stort problem i detta land, och detär riktigt. Det är ett allvarligt problem eftersom nyföretagandet har encentral betydelse för både vitaliteten och dynamiken inom näringslivet. Oftabyggs det upp företag kring en idé, en innovation eller en uppfinning. Idéernaföds inte - som mänga tror så mycket inom de stora företagen. De växer frånhögan fram i de små företagen under ganska enkla och primitiva förhållanden. Detas sedan tiU vara av storföretagen, som vidareutvecklar dem. Detär inget fel i det, det är bra att så görs. Men det är på grund av dennauppfinnaranda i småföretagen som dagens storföretag har tiUkommit. Ett lägrenyföretagande kan aUtså leda tiU att nya idéer långsammare eUer inte alls blir Åtgärder för att främja industriellt utvecklingsarbete 8 protokoll 1974. Åtgärder för att främja industriellt utvecklingsarbete förverkUgade.I vår tid är den tekniska utveckUngen stadd i mycket snabb frammarsch och pålängre sikt kan föUden bli om vi inte hänger med -att får alltsvårare att hävda sig. Jag tror också att det är riktigt att säga attnyföretagandet är väsentligt för att upprätthålla en effektiv konkurrens.Därför bör näringspolitiken stimulera till nyföretagande och medverka tiU attundanröja hinder mot nyetableringar. Vår höga svenska levnadsstandard är aUtsåbyggd på hög produktion och är bl. a. ett resultat av näringslivets högatekniska nivå. Det försprång som det svenska näringslivet otvivelaktigt har iförhåUande till många utländska konkurrenter förefaller - det påstås bestämt avmånga som kan detta område att ha reducerats betydligt. Därför är detviktigare än någonsin att vi här i vårt land tar till vara och utvecklar deidéer vi får i goda produkter. Jag viU upprepa, och det är väsentligt, att svenskindustri möter en ökad konkurrens från länder med lägre löne- ochskattenivåer. Om löneintensiva industrier skaU hävda sig måste de ha mycket höginnovationsnivå och väl utvecklad teknik. Jag råkar själv tUlhöra en bransch,den glashanteringen, där vi har mycket höga lönekostnader i förhållandetill vår omsättning. Det är ett konsthantverk och en typisk löneintensivbransch. Vi är väl medvetna om att ifall vi inte kan hitta på nya produkter,komma med nya idéer och utveckla vår teknik så kommer vi inte att klara osssärskUt bra. Jag tror detta gäUer många branscher. De mindre och medelstoraföretagen hör ofta till den grupp som är mest löneintensiv. Det hävdas iblandatt kapitalintensiva industrier har gynnsammare fömtsättningar i vårt land änpå många andra håll. Jag vill nog, herr talman, ifrågasätta riktigheten av ettsådant resonemang. GenereUt sett gäller i fråga om såväl kapital- somlöneintensiva industrier att fömtsättningarna för våra möjligheter att hävdaoss på världsmarknaden i hög grad är beroende av möjligheten att ta framtekniskt kvalificerade och konkurrenskraftiga produkter. Jämfört med mångaandra länder ger vär höga tekniska utbUdningsnivä och de industriellatraditioner vi har, som inte är minst viktiga och som har utvecklats särskiltunder innevarande sekel, goda möjligheter till en utökad och mångsidiginnovationsverksamhet. Jag vill också avslutningsvis säga att den lågalönsamheten, framför allt inom vårt lands mindre och medelstora företag, harunder begränsat möjligheterna att ta och bära de ekonomiskarisker som det alltid är förenat med att utveckla nya produkter. Det finnsingen som kan säga: Genom att jag lanserar den här varan kommer den att säUassä och så mycket, den kommer att ge mig så och så stor vinst. Det finns ingensom på förhand kan bestämma detta. All innovation, överhuvud taget alltutformande av nya produkter är förenat med ett stort risktagande. Denomständigheten gör det ännu mera angeläget än vad eUest skulle vara fallet, attstatsmakterna med oUka metoder stimulerar tUl nyskapande msatser Inte minst betydelsefulla måste de satsningar bedömas varasom statsmakterna kan göra inom forsknings- och utveckUngsområdet. Denverksamhet som bedrivs av styrelsen för teknisk utveckling, STU,är av mycket stor betydelse för den svenska forskningen. dockifrågasättas om de former under vilka STU arbetar är de mest lämpliga medhänsyn tUl kravet på effektivitet och smidighet; det har diskuterats i mångaskUda sammanhang, och jag viU göra den kommentaren även här. Den forskning som bedrivs vid universitet och högskolorbör ocksä i största möjUga utsträckning utnyttias och nyttiggöras inom vårtnäringsUv. Här bör regler skapas, som möjliggör skattefri avsättning tiU forsknings-och utvecklingsfonder. Det är ett gammalt moderat krav som jag ber att fåupprepa. I anslutning tiU vad jag här framhållit närdet gäller att öka innovationsverksamheten i det svenska näringslivet ber jagatt få yrka bifaU tiU reservationen I vid näringsutskottets betänkande nr 8. Åtgärder för att främja industriellt utvecklingsarbete HerrNYQUIST (fp): I min motion nr 1525 har jag på angivna skälpläderat för och yrkat på en utredning om de enskildainnovatöremas/uppfin-narnas situation i ohka avseenden. Ett tUlmötesgående av det självklara kravet på fö:rnyelseoch utveckUng av svensk industri och svenskt näringsliv över huvud taget somen garanti för tryggad sysselsättning och framsteg på välfärdsområdena förutsätter enligt min mening en mera målmedveten och sammanhållen satsning påinnovationsverksamheten, en ökad satsning på, kort uttryckt, forskning,utveckling, innovation. Som jag framhållit i min motion spelar den enskildauppfinnar- och innovationsverksamheten i det närmaste en dominerande roll förbl. a. den tekniska utvecklingen, även inom industrier med betydande egnaforsknings- och utveckUngsresurser. I ett läge som dess värre kännetecknas avstagnation, ja, t. o. m. en nedgång av antalet nya patent 'uttalande om att nyetableringen av idéindustri i är mycket låg och istort sett har avstannat stämmer verkligen tUl eftertanke - är det enligt minmening utomordentligt påkaUat att göra en verklig kraftsamling och sätta inbetydande resurser för att stödja och stimulera enskUda uppfinnar- ochinnovationsgrupper. Jag har utifrån den nämnda utgångspunkten biträttreservationen 1 om åtgärder för ökad innovationsverksamhet, men jag menar ocksåatt åtgärdernas innehåU och omfattning givetvis måste anpassas till förhållandenai vaqe enskilt faU. Det ställer stora krav på åtgärdernas flexibilitet. Menframför allt måste vi, då vi skall dimensionera resurserna, ha ett mera samlatgrepp och en mera ingående kännedom om de problem som möter personer medkreativ läggning och fallenhet för innovationer. Litet till mans möter vi dehär frågorna ute på fältet - det må vara inom kreditinstituten, inom företagarföreningarnaeller direkt på arbetsplatsen. Det är, som vi vet, inte alltid fråga om ekonomioch finansiering. Ofta gäUer det frågor om patent, upphovsmannarätt, tekniskamöjligheter att pröva idéer, utbyte av idéer, samarbete över ämnesgränsernaosv. De ekonomiska fömtsättningama för utveckling av uppslagoch idé tUl prototyp är såvitt jag förstår förhållandevis goda. Styrelsen förteknisk utveckling och UtveckUngsfonden i stort över de tidigareglappen mellan idé, prototyp och produktutveckling. Åtgärder för att främja industriellt utvecklingsarbete ökat sinainsatser så långt nu resurserna räcker. Men fortfarande saknas ofta en viktiglänk i utvecklingskedjan, nämligen marknadsföringen på oUka utveckUngsnivåeroch i olika utvecklingsskeden. I den frågan står den enskUde innovatören oftasthelt ensam och känner sig mycket vilsen för att inte säga oförstådd. Det är gott och väl, herr talman, att utskottsmajoritetenkonstaterat att STU:s resurser för råd och stöd till uppfinnarverksamheten ienlighet med industriministems uttalande i årets statsverksproposition börökas. Men jag vill aUtså ha en skyndsam utredning om en kartläggning av frågorsom är väsentliga för uppfinnarna både för dem personligen och för derasarbete - insatt i ett större närings- och forskningspoUtiskt sammanhang. Jagyrkar därför, herr talman, bifall tiU reservationen 2 och som en konsekvensdärav även till reservationen 1. När det gäUer de motioner somnäringsutskottet behandlar i betänkandet nr 8 är det så att den aUmännagrundsyn, som de olika motionärerna gett uttryck åt, delas - åtminstone i stortsett - av hela utskottet. Det är alltså i fråga om kraven på ytteriigareutredningar som utskottsmajoriteten och reservanterna skiljer sig. Utskottets majoritet är övertygad om att man kommer framlika fort - och kanske fortare - om man inte går vägen över nya utredningar.Men det är tydligen så att man - främst när det gäller reservationen 1 önskarmarkera att reservanterna vill göra något mera än utskottet i övrigt, och såvUl man föUa upp motionerna. Det är ju annars så att vi hade samma motioner som1124 och 1493 , och avslog dem då. Motiveringen var dengången att olika åtgärder hade vidtagits för att öka det statliga stödet tillindustrin och att annat planerades från Kungl. kan det dessutom framhållas att har, för attsamordna och stödja den verksamhet som motionärerna pläderar för i sinamotioner, föUande hänt. , som bl. a. har ett samordnandeansvar för statens insatser på företagsserviceområdet för mindre och medelstoraföretag, började sin verksamhet den . Statens utvecklingsfond på 30 miUoner och förslaget iårets statsverksproposition om ytterligare 30 miljoner för nästa budgetår - hartiU ändamål att stödja riskbetonade investeringar för utveckling av nyaprodukter, processer eller produktsystem. Den har tillkommit ochkompletterar på sitt sätt styrelsen för teknisk utveckling. Visserligen bordedenna fond enUgt min mening ha legat inom industriverket, såsom regeringen ipropositionen föreslog, men en riksdagsmajoritet ville ju annorlunda, och nuadministreras fonden av STU. Den har emellertid en särskild, friståendestyrelse. Nordisk fond för teknologi och industriell utveckUng harockså tiUkommit den 1 juU i enlighet med Kungl. Maj:ts proposition nr 79 ochefter överenskommelse meUan de nordiska länderna. Under fondens förstaverksamhetsperiod skall verksamheten inriktas på miljöteknik med arbetsmiljö,hälsovårdsteknik, transportteknik och materialteknik. tillsattes sekretariatet förframtidsstudier, som är knutet tUl statsrådsberedningen. Det är aUtså fyra olika organ som tillkommit under förraåret i linje med vad motionärerna i sina motioner skriver om. Ändå vUlreservanterna utreda om ytterligare åtgärder skall vidtas och därmed fleraorgan skapas. Det är överloppsgärningar, anser utskottet. I reservationen 2, som är ensam om, föresläsen utredning om åtgärder tUl stöd för enskilda uppfinnare. Reservationen ärutformad på ett sådant sätt att jag har litet svårt att begripa den, lika välsom jag har svårt att begripa motionen. Det klarnade väl något när sitt anförande . Möjligen är det på det sättet att menaratt samhällets insatser när det gäller enskild innovationsverksamhet skallstyras av en genomtänkt policy. Ja, varför inte det? Men kan inte med några lösningar, så tvivlar jag på att en utredning kan föreslå styrmedelsom väsentligt skulle kunna ändra de förhållanden som gäller i dessaavseenden. Reservationen 3 bygger på motionen 1503 reservanternaviU ha förslag från Kungl. Maj:t till åtgärder för att främjastrukturomvandling av produktionen som tar större hänsyn tUl de anställdasbehov och önskemål. Detta är mycket lovvärt. Det är också synpunkter enligtvilka vår regering och den socialdemokratiska riksdagsgruppen helt arbetar. Utskottsmajoriteten pekar även på att åtgärder harvidtagits i detta fall. Styrelsen för teknisk utveckling har exempelvisföreslagit fortsatta kraftiga ökningar av insatserna för utvecklingsprojektinom arbetsmUjö-området. Ökade medel beräknas också i statsverkspropositionentill detta ändamål för nästa budgetår. Nordisk fond för teknologi och industriell verksamhet, somjag tidigare omnämnde, skall enligt de riktlinjer som nordiska ministerrådetfastställt rikta in sin verksamhet bl. a. på projekt som direkt berörarbetsmiljön. Det är enligt min mening även i detta faU en överloppsgärningsom reservanterna begär. Utskottet anser sig inte böra föreslå att riksdagengör någon framställning till Kungl. Maj:t på det sätt som motionären önskar. talade i sitt inlägg också om motionen 1527,som ett enigt utskott föreslår att skall avslå. ansåg utskottet hade tillstyrkt motionen, men det har utskottet inte gjort. Mankan väl ändå framhålla att utskottet är mycket välvilligt i sin skrivning-utskottet förutsätter t. o. m. att det uppslag som framförs i motionen och somherr här pläderade för uppmärksammas av berörda myndigheter ochorganisationer. En sak har jag fäst mig vid när jag läst . Det är då han skriver; "Utbildningen och forskningen viduniversitet och högskolor måste också mera inriktas på de små och medelstoraföretagens problem." Har då inte uppmärksammat vad som gjortsoch görs genom forskningsinsatser just när det gäller små och medelstöraföretags problem, bl. a. vid under professor ? Detta är verkligen värt att uppmärksamma. Det tror jag också att herrSjönell känner till, om han tänker närmare efter. Åtgärder för att främja industriellt utvecklingsarbete Åtgärder för att främja industriellt utvecklingsarbete Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan på samtliga punkter. () kort genmäle; TUl det som här anfört vUl jag barafoga några korta kommentarer. Man talar ibland om den obotfärdiges förhinder, och denobotfärdige i de sammanhang som förekommer i det här huset har i regel ettskyddsnät att dirnpa ner i som består i att hänvisa till pågående utredningar,alternativt att Kungl, Maj:t redan har frågan under uppsikt. Detta känner vitill. Det är en gammal debatteknik, när man är obotfärdig inför ett nyttförslag som lagts fram och inte är beredd att genast tillstyrka det. Vad som är väsentUgt i detta sammanhang och som i storutsträckning ligger bakom motionärernas och reseivanternas uppfattning är heltenkelt att det visserUgen finns utredningar och att Kungl, Maj:t visserligenhar denna fråga under uppsikt men att ingenting händer, I varje fall händer detmycket litet. Vi anser att detta är utomordentligt vitala frågor som vi skallta ansvar för, framför aUt det oroande faktum att nyetableringen av företaginom industrin håller på att gå ner mot noll. Maj:t var positivtinställd till lösning av problemet skulle detta självfallet föranledatillsättandet av en snabbutredning eller att man gav tilläggsdirektiv ochkrävde att resultat skall presenteras mycket snart, ungefär såsom har skett inombostadsområdet. Och om är med på en sådan utveckling, så skall jagvara nöjd och belåten. har kanske så goda kontakter med Kungl. Maj:tatt han kan förmå Kungl. Maj:t att få upp ångtrycket något i byråkratkvarnen? Iså fall skall jag vara mycket nöjd. 1 vad sedan gäller min motion 1527 är det riktigt som herrRask anmärkte, att utskottet inte har tillstyrkt den, om man skall vara mycketformell. Det är jag gärna med på. Men jag sade faktiskt i mitt inlägg attutskottet i praktiken hade varit med pä de uppslag och tillstyrkt de förslagsom jag hade lagt fram, och det var jag mycket tacksam för. Jag tror inte attvi behöver träta om formaUteterna i det fallet. Vad som är väsentligt är att vifår bättre "snurr" på både utredningar och Kungl, Maj:t i dettasammanhang. () kort genmäle; Jag hänvisade ju inte till några sittandeutredningar, , utan jag varnade tvärtom för att utredningar kanfördröja ett ärende. Därför håller jag fortfarande fast vid mitt påpekande attdet är överloppsgärning att begära ytterUgare en utredning, som man gör i dethär faUet, Och jag säger det så mycket mer med den motiveringen att man oftafrån borgerligt håll talar om byråkratisering och överorganisering som någotsärskilt ont. Jag undrar, , om inte ett bifall till reservationen 1skulle innebära att vi tog ytterUgare ett steg på den väg som man frånborgerligt håll så ofta talar om som farlig och onödig. Och med hänsyn tillherr senaste inlägg frågar jag mig också om man inte på borgerligthåll nu är på väg att spåra ur även i de logiska tankebanorna. HerrSJÖNELL (c) kort genmäle: Det är väl inte obekant för somnäringsut-skottsledamot att flera av dessa frågor håller på att utredas och attKungl, Maj:t genom industridepartementet har ögonen på problemen. Jag hänvisartill vad jag sade tidigare när det gäller reservationen 1. I reservationen 3 ärdet inte fråga om någon utredning. Där man krävt åtgärder omgående. Kan herrRask garantera att Kungl. Maj;t får bättre snurr på de här sakerna skaU vigärna avstå från en utredning. Men jag tror inte att Kungl. Maj:t kan det.Därför behövs det en snabbutredning. Jag har inte så låga tankar om Kungl. Maj;tshandlingsförmåga att jag tror att det uppstår en totalbyråkratisering ochtotalförlamning om man snabbt och effektivt utreder vad som kan göras för attöka innovationsverksamheten och ge stimulans tiU enskilda uppfinnare ochföretag. Så låg uppfattning har jag ändå inte om Kungl. Maj:tshandlingsmöjUgheter och initiativkraft om bara viljan finns! () kort genmäle: Jag kan inte lova någonting idet här fallet. vUl ha snurr på det hela. Men jag antar att detinte skall vara så att vi får snurren allesammans - då hjälper man ju ingen. Jag förutsätter att det är så mycket på gång på dettaområde att vi inte behöver några nya utredningar; på den punkten behöver interiksdagen begära något mer från Kungl. Åtgärder för att främja industriellt u tvecklingsarbete HerrGERNANDT (c): De motioner som behandlas i näringsutskottetsbetänkande nr 8 gäller i huvudsak främjande av innovationsverksamheten samtövriga former av hjälp till landets mindreföretagare. I betänkandet behandlasockså en motion som bl. a. syftar till att avlasta arbetstagare de tunga,smutsiga och farliga arbetsmomenten. Alla dessa motioner avser att verka förskapandet, av flera arbetstillfällen i vårt land och att förbättra en mångfaldarbetsförhållanden. Men utskottsmajoriteten säger nej tUl dessa positivamotionsförslag. Och man lägger också en viss tyngd vid påpekandet att utskottetavvisade ungefär samma motionsförslag . I frågor av den här arten -där utvecklingen med en naturlags säkerhet går framåt bordeväl tidigare, negativa ställningstaganden inte vara någonting att åberopa. Föringen kan väl neka till att t. ex. innovationsfrågorna har uppmärksammats ochuppvärderats alltmer under de senast gångna åren, och inte heller attindustrirobotar som gör de tunga, smutsiga och farliga arbetena är viktigareför industrins anställda än andra typer av produktionsrobotar, som kanske tarrena och t. o. m. trevUga arbetsuppgifter ifrån dem. Men det tycks behövas meraktivitet och om möjligt litet snabbare främstegstakt i dessa frågor. Den tekniska utveckling som är samhällsvänlig börnaturligtvis fortlöpande uppmuntras och stödjas av politikerna. Enligt min uppfattningsker detta enklast om utskottet låter goda förslag gå vidare till regering ochmyndigheter för beaktande. Men i stället försvarar man myndigheternaoch säger att de olika motionsförslagen redan är så att Åtgärder för att främja industriellt utvecklingsarbete säga"i goda händer" vid respektive myndighet och institution - och därmedavslås motionerna. Men vi motionärer och många andra -anser att våra förslagännu inte har beaktats i tiUräckligt hög grad, och det är därför vi fortsätteratt motionera och framlägga nya, goda förslag. Visst går förslagen ändå i verkställighet -men resultatet av denna ordning bUr vanligen ett slags"eftersläpningspolitik" som vårt land enligt min mening inte har rådmed i dessa tider av hårdnande utlandskonkurrens. Den som intresserat föUer dentekniska och näringspoUtiska utvecklingen märker ganska lätt det relativt storatidsavståndet mellan grundidé och verkstäUighet. Låt mig ta ett exempel ur nu aktueUa motioner ochbetänkande. Vi har ett tiugotal handelssekreterare ute ivärlden. Personalen vid dessa kontor gör naturUgtvis sitt bästa för att hjälpatill med försäljningen av svenska varor - t. ex. från de svenskamindreföretagen. Men det är ofta varor som är utvecklade och anpassade för densvenska hemmamarknaden. Följaktligen blir det en mängd varugrupper som passardåligt eller inte alls behövs på många utlandsmarknader. Men det visstevanligen inte tillverkarna här hemma i förväg. Mindreföretagen har ännu inteden kännedom om krav och önskemål på exportmarknaden som de behöver ha för attkunna arbeta effektivt och lönsamt med exportprodukter. Och det är just påexportmarknaden som vårt näringsliv behöver all tänkbar hjälp. Det är frännationalekonomisk synpunkt inte lönsamt att vi bara tillverkar varor åtvarandra här inom landet.