prot · FX0954 · 1974-12-31 00:00:00 — Beträffande gudstjänsten skriverutskottet: "En gudstjänst kan självfallet anordnas," Där vUl jagliksom avge den personliga deklarationen att jag anser det självklartatt de som önskar samlas tUl en gudstjänst före riksdagsöppnandet bör beredasmöjligheter härtUl. Jag tycker det är tUlfredsställande att detråder så stor enighet om att riksdagsöppnandet också i fortsättningen skall skei högtidliga och värdiga former, så att det blir då vi bryter mot dengrå vardagen. Slutligen utgår jag också från såsom självklart att herrtalmannen efter detta praktiskt taget eniga utskottsbetänknde tUlsammans medvice talmännen kommer att tillse att riksdagsöppnandet även i fortsättningensker i former som uppskattas av större delen av svenska folket. 1 detta anförande instämde i (fp). i (m): I samband med den mycket intensiva debattenom grundlagsreformen fick nog de flesta riksdagsmän klart för sig, vUken viktmånga människor fäster vid att traditioner som är förknippade med den gamlagrundlagen bibehåUs också . Just högtidliga öppnande komofta att nämnas som ett exempel på något som var värt att bevara. Allmän enighet råder nu om att öppnande också ifortsättningen skaU ges en högtidlig karaktär. Utskottets skrivning är på denpunkten välgörande positiv. Beträffande formerna har dock inte utskottet velatgå in i detaU, då det slutiigen ankommer på talmannen att, efter samråd medvice talmännen, faststäUa hur öppnandet skall gå till. Därför har utskottet inte tagit ställning tUl exempelvisvar öppnandet skall äga rum. I det sammanhanget vUl jag gärna säga att jag ärövertygad om att en stor del av allmänhetens uppskattning och intresse föröppningsceremonin beror just på att den varit förlagd till rikssalen. Fålokaler i vårt land kan som rikssalen ge en vacker och värdig inramning åtsjälva öppningsceremonin. Inte med bästa viUa i världen kan man jämföra detprovisoriska riksdagshus som vi nu befinner oss i med rikssalen. Detta hus harförvisso många förtjänster, men det utgör definitivt en mindre lämplig ram fören högtidlig öppningsceremoni. Och enligt utskottets mening skall ju ceremoninges just en högtidlig karaktär. Mot den bakgrunden talar mycket för att vi också ifortsättningen bör förrätta öppnandet i rikssalen. I varje fall tycker jag attså skall ske tUl dess att vi fått ett permanent riksdagshus av annan karaktärän det nuvarande provisoriet. Det gamla på har jut. ex. en helt annan karaktär än det hus vi nu befinner oss i. Det har i debatten påpekats att det är riktigt attriksdagen står i centmm för öppningsceremoniema. Enligt min mening finns detingenting som hindrar att roll markeras, även om öppnandet sker irikssalen. Det nuvarande öppningsceremonielet ger möjligheter tUl detta. Ivarje fall kan inte ett eventuellt förläggande av ceremonin till rikssalen hindra attriksdagens roll understryks. Bestämt är att talmannen kommer att ledaöppningsceremonin och att statsministern skall avge regeringsförklaring. Redanhärigenom har en markering av roll gjorts. Grundlagsdebatten bjöd på många överdrifterMen den ledde tUl att många människor kom att känna sig oroliga inför denförfattning som vi då hade att anta, och många intalades att föränd-ringama ivårt statsskick var större än de i själva verket var. Mot den bakgrunden trorjag att det kan vara klokt att markera sambandet med vårt tidigare statsskickgenom att så långt som det är praktiskt möjligt anknyta till det tidigareceremonielet. Jag tror t. o. m. att själv skuUe vinna på detta. högtidliga öppnande har, som understrukitsflera gånger här i debatten, genom televisionen blivit uppskattat av storadelar av svenska folket. Att nu göra några drastiska ändringar i denna ceremoniskuUe knappast tjäna något vettigt syfte. Utskottets ledamöter, exklusivekommunistema, är också överens om att öppnandet skall ske ihögtidliga former. Därför vågar man kanske uttrycka en förhoppning om attriksdagens talman, när han fastställer ordningen för öppnandet ,uppfyller utskottets önskan genom att han i fråga om plats och inslag i övrigtanknyter tUl vad som hittiUs varit gällande. I detta anförande instämde herrar Clarkson, iStaffanstorp, , i och i Vrångebäck (samtliga m). HerrJOHANSSON i (s): Låt mig tUl att börja med erinra om att i denantagna riksdagsordningen finns inskrivna bestämmelser om hur skallöppnas. Det är fel att påstå att gmndlagen lämnar detta oreglerat. Först och främst betyder riksdagsordningens bestämmelseratt det skall finnas ett särskilt sammanträde där förklaras öppnad.Det går således inte att genom ett riksdagsbeslut ordna det så, att talmannnenförklarar öppnad och därefter exempelvis lämnar ordet tUl någonledamot som önskar framställa en interpellation. 1 vissa främmande parlamentfinns inte sådana bestämmelser om öppnande, men det har vi i-vårriksdagsordning. Detta särskilda sammanträde skall föregås av ett sammanträdedär talman och vice talmän väljs. Det särskilda sammanträdet kommer därför attledas av den av valde talmannen. Man får även utgå från att hankommer att hälsa välkommen tUl detta sammanträde. Därefter finns det tre obligatoriska moment: talmannenskall hemställa tUl kungen att förklara öppnad, kungen skallförklara öppnad och statsministem skall avge en regeringsförklaring. I övrigt råder det frihet att gestalta öppningsceremonin,men det är självklart att dessa obligatoriska element måste vara de centralaunder öppningshögtidligheten. Det övriga får man uppfatta som en inramning. Detär den inramningen som talmannen bestämmer. Om motioner inte väckts hade denna fråga säkert intekommit upp i av den anledningen att vi tidigare varit helt överens omatt talmannenefter hörande av vice talmännen skall bestämma i denna angelägenhet. När det nuhar väckts motioner har självfallet försökt besvaradessa. I detta svar markerar vi mycket starkt att bestämmanderätten ligger hostalmannen. Man kan inte heller från sida, genom att bifallautskottsbetänkanden, reservationer eUer något sådant, i detalj gerekommendationer om hur ceremonin skall utformas utan att man tar ifråntalmannen de befogenheter som han har enligt riksdagsordningen. Detta har gjort att varit mycketförsiktigt i sitt betänkande. Vi har velat öppna möjligheterna för talmannenatt ha en vidare krets av rådgivare än vice talmännen. Det skaU vara möjligtför herr talmannen att kaUa på experter Det kan gälla kulturarbetare, som dettalas om i två motioner, expertema kan också exempelvis vara sakkunniga påradio- och TV-utsändningar. Som har påpekats kan talmannen äventräda i förbindelse med partigrupper, men avgörandet ligger helatiden hos talmannen. Därför uppfattar jag de inlägg som hållits på detsättet att de mer än formellt har talmannen som adressat; i ovanligt hög gradhar de talmannen även som en reell adressat. Det är fråga om vädjanden tilltalmannen atl göra på det ena eller andra sättet. Med aU rätt har man tidigare pekat på att det är andrakonstellationer än när det nuvarande öppningsceremonielet växte fram. Dethar hänt mycket sedan de medeltida riksdagarna, då kungen kring sig församlademän från olika bygder och ur olika stånd, fram till våra dagar med endemokratisk parlamentarisk riksdag. Denna förändring i StäUning börkomma till uttryck i öppningsceremonin. Hur det skaU ske utöver vad som bestämsi riksdagsordningen är talmannens rätt att ordna. Med den reservation som här har avgivitkommer en mycket central passus att försvinna i reservationen. Den finns iutskottets text men inte i reservationens. Det är dessa två meningar: "Denya bestämmelserna om öppnande innebär en anpassning tUl det parlamentariskastatsskicket. Det framstår därför som naturligt att ceremonierna ges en sådanutformning att centrala roll .i statsskicket klart markeras. "Jag tror det är väsentligt att detta står i utskottsbetänkandet; det är självakärnan i vad vi nu skall besluta om. Till detta fogas ett par meningar som tydligen har gjortherr rädd och som har medfört att han har reserverat sig. Det är detvå följande meningarna, där det står: "Även med en sådan inriktning kanvärdefulla inslag i de hittUlsvarande öppningsceremonierna bevaras. Engudstiänst kan självfallet anordnas." 1 detta lägger inte utskottet innågon värdering. Vi menar att den möjligheten finns. Värderingen får talmannengöra i del här fallet det är han som får avgöra alla dessa frågor. Jag trordet är centralt att vi håller fast vid detta. När jag har lyssnat här har jag fått ett intryck av attbåde i och har läst in för mycket i utskottetsbetänkande. talade om att det särskUda yttrandet vore att uppfattasom en motivtext. Ja, i så fall som en motivtext för de moderata! Jag har frånbörian uppfattat detta som att de önskemål man frånmoderat håll har i dessa frågor här kommer tiU uttryck. Det är självklart på det sättet kan föra fram sina önskemål, och de båda som har undertecknatdetta särskilda yttrande kan också markera detta i kammaren genom att bägge gårupp och avger deklarationer. Utskottets ståndpunkt är emellertid att talmannen skaUbestämma i de här ärendena efter de samråd som är obligatoriska och efter desamråd som det är möjligt för honom att ta. Efter den deklaration som herrMårten avgav om talmannens förmåga bör det alltså vara möjligt för allaatt följa utskottsbetänkandet, och jag ber helt enkelt att få yrka bifall tUlkonstitutionsutskottets hemställan. 1 detta anförande instämde herrarOlsson i , och i (samtliga s). (vpk): i TroUhättan säger attutskottets skrivning markerar att bestämmanderätten ligger hos talmannen. Dåmåste man verkligen fråga sig varför utskottet gör följande skrivning:"högtidliga öppnande i rikssalen har fått en bred förankringhos allmänheten, särskilt genom direktsändningarna i televisionen. Förriksdagen är det självfallet angeläget att allmänheten även i fortsättningenmed intresse följer öppningssammanträde. Utskottet förutsätter atthänsyn härtUl kommer att tas vid fastställandet av ordningen försammanträdet." Detta är inte bara en vädjan tUl talmannen, det förefalleri högsta grad vara en bestäUning på hur man vill ha det . säger i TroUhättan att både jag och desom har avgivit det särskilda yttrandet drar ut för mycket ur utskottetsskrivning. Jag är inte övertygad om den saken. Och just frågan om rikssalen somlämplig samlingsplats har stuckit fram som en bockfot i samtliga de borgerligasinlägg. Det kan inte ha undgått de socialdemokratiska ledamötema ikonstitutionsutskottet, och det borde ge dem en tankeställare. Jag är inteövertygad om att i TroUhättan får ett lika översvallande bifallfrån medlemmarna i sitt eget parti som han har fått av representanternaför de borgerliga partierna. Skrivningen får inte vara så luddig att den kan tolkas somstöd för att bevara dessa överspelade gamla ceremonier. i (m): i menar att vårtsärskilda yttrande är en motivtext tUl vad moderatema har yrkat. Det finnsnaturiigtvis i bakgrunden, men vi har varit noga med att anknyta tUl vadutskottet gemensamt har uttalat. När utskottet gör vissa konstateranden om denförankring som den nuvarande öppningsceremonin har i svenska folket talar vi omi det särskUda yttrandet vad det kan bero på. Vi har skrivit under betänkandet, och vi viker inte fränmeningen att talmannen skall ha bestämmanderätten. Vi vUl inte frånhända honomden befogenheten och komma med direktiv, men man kan ju i all stillhet tyckaoch tänka i ärendet och föra fram sin mening i kammaren - det är väl därför vialla finns här. den 3 aprU 1974 den 3 aprU 1974 HerrJOHANSSON i (s): Det är med stor tUlfredsställelse jagkonstaterar den allmänna enighet som råder om att talmannen skall fä bestämma idetta stycke. Sedan är det självklart att var och en har rätt både att tänka,tycka och tala i den här kammaren. Men man får inte föra fram krav på sådantsätt att man reellt sett tar ifrån talmannen hans grundlagsenliga befogenheter.Det skuUe för mig vara alldeles främmande att komma med en beställning i dennafråga. En bestäUning betyder ju att man har en att-sats där man hemställer omdet och det. Var och en kan konstatera att att-sats äratt motionema förklaras besvarade. Det har jag svårt att uppfatta som enbeställning. Den punkt som tog upp i detta sammanhang ärett mycket aUmänt uttalande i betänkandet, och jag skulle tro att herrBerndtson kan instämma i vad som står där. Det borde väl även för herrBerndtson vara ett intresse att - för att citera vad som står i betänkandet "allmänheten även i fortsättningen med intresse följer riksdagensöppningssammanträde". Sedan säger utskottet tUl detta att det förutsätteratt "hänsyn härtUl kommer att tas vid fastställandet av ordningen försammanträdet". Kan vi inte vara överens om detta, ? har med sin skrivning fått bort centralauttalanden som står i utskottets betänkande. Och det är en följd av att herrBerndtson inte har velat göra något uttalande alls i denna fråga. På denpunkten känner jag ingen som helst tvekan att markera min ståndpunkt. Denkommer tUl uttryck i de två meningar som jag tidigare citerade för kammaren. (vpk): Vad är det som enligt utskottet utgörvärdefulla inslag i hittUlsvarande öppningsceremonier? Det har iTrollhättan inte klarat ut och ingen av de övriga heller. Är det möjligenglansen kring kungahuset? Eller är det drabantemas stöveltramp? Ingetdera kananses vara värdefullt inslag från demokratisk synpunkt. måstebli, : Vad är det man vill förmedla till allmänheten frånriksdagen? Är det dessa saker eller arbete det gäller? Jag vill peka på att moderatema i sin partimotion yrkat attriksdagen uttalar att dess högtidliga öppnande även bör äga rum iformer som i stort sett ansluter sig tUl dem som hittUls tillämpats. ärmoderatema i utskottet och tydligen även här i kammaren nöjda med den skrivningsom utskottet har presterat. Det måste väl innebära att den också motsvararderas krav. Då tycker jag, i TroUhättan, att Ni i likhet med NUsFerUn borde säga: "och må förlåta mej somliga rader". Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottets hemställanmed den ändring i motiveringen som föreslagits i reservationen av herrBemdtson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägan- de ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och Nr 54 godkändes föUande voteringsproposition: den Den somvUl att kammaren bifaller hemstäUan betänkandetnr 18 med godkännande av utskottets motivering röstar ja. den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bUallit utskottets hemställan medden ändring i motiveringen som föreslagits i reservationen av herrBerndtson. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 14 Föredrogs betänknade nr 19med anledning av informationsutrednings betänkande röranderiksdagens utåtriktade information jämte motioner. Utskottets hemställan bifölls. § 15 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 12 ianledning av i propositionen 1974:1 gjorda framställningar om vissa anslag /75 inom verksamhetsområde jämte motion. Punkterna 1 -24 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade i propositionen 1974:1 bilaga 9() under punkten 1X:5 (s. 1 17-119) föreslagit riksdagenatt dels medge att datamaskinutrustning beställdes tUl en kostnad av utövertidigare medgivet belopp - högst , dels till Statensdatamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner för /75 anvisa ettinvesteringsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1974:600 av i m. fl. (m) vari yrkats attriksdagen skulle dels hos Kungl. Maj:t hemställa om en redogörelse förhittiUsvarande erfarenheter av användning av datamaskiner i statsförvaltningen,dels i awaktan på en sådan redogörelse avslå Kungl. Maj:ts hemställan ombemyndigande att beställa datamaskinutrustning för . 1. att med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på 93 Nr 54 motionen 1974:600 medgav attdatamaskinutrustning beställdes till en Onsdaeen den kostnad av - utöver tidigare medgivet belopp - högst 20 000000 2. att till Statens datamaskinfond: Anskaffningav dalamaskiner för /7 5 anvisade ett investeringsanslag av . Reservation hade avgivils av herrarSöderström (m) och i (m) som ansett att utskottetunder I bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1974:600 i avvaktanpå en redogörelse om hittUls vunna erfarenheter av användning av datamaskineri'statsförvaltningen skulle avslå Kungl. Maj:ts begäran attdatamaskinut-mstning fick beställas tiU en kostnad av utöver tidigaremedgivet belopp - . Maj:t har föreslagit attdels medge att datamaskinutrustning beställs tUl en kostnad av utövertidigare medgivet belopp högst 20 mUjoner kronor, dels anvisa ettinvesteringsanslag av 63 mUjoner kronor. Med anledning härav har herrMagnusson i m. fl. väckt motionen 600, vari yrkas att dels hosKungl. Maj:t hemställer om en redogörelse för hittillsvarande erfarenheter avanvändning av datamaskiner i statsförvaltningen, dels i a-waktan på en sådanredogörelse avslår Kungl. Maj:ts hemställan om bemyndigande att bestäUadatamaskinutmstning för 20 mUjoner kronor. När vi behandlade detta ärende i utskottet, framgick detatt utskottet kommer att ta upp en del andra motioner som gäller destatliga dataanläggningarna. Eftersom utskottet har förståelse för attdatateknikens konsekvenser skaU prövas och utvärderas, har utskottet tänkt sigåterkomma tUl dessa frågor i det sammanhanget. Tyvärr ansåg sig utskottet intekunna tUlstyrka motionsyrkandet, utan det avstyrktes i sin helhet. Därför harreservationen kommit till. Jag vill, herr talman, poängtera att det rör sig om storapengar. Vi har anslagit belopp av denna storlek just fördatautmstning. Jag kan inte säga hur stor den sammanlagda summan är. Jag trordock att jag inte tar miste alltför mycket, om jag säger att det rör sig om 500mUjoner kronor Beslutsfattarna, alltså , vet i aUmänhet inte hur dessamedel används. Jag kan såsom exempel nämna att det finns experter, som anser att investeringsanslagen är mycket marginella i förhållande tiU demanueUa kostnaderna och lokalkostnaderna för databehandling. Det skulle i såfall innebära att det rör sig om miljardbelopp, om vilka inte harnågon uppfattning. Det visar än mer värdet av att får en redogörelsei dessa hänseenden. Låt mig, herr talman, bara som jämförelse peka på punkten 8 i utskottsbetänkandet,där vi anvisar ett förslagsanslag på tUl Bakom det förslagsanslaget döUer sig en förvaltning med 312 årsanställdaoch en omsättning på 43 mUjoner kronor. 94 året en vinst på menhar balanserade förluster på 4,1 En av anläggningarna, den i , har mycket dålig beläggning och gickförra året med en förlust på . Det är aUtså inte tUlfredsställande, som jag ser det, attvara med om att fatta beslut av den här räckvidden utan att ha en aning om hurdet hela sedan går till. Jag vUl inte påstå att det skulle vara något skumt meddetta, men då finns det ju heller ingen anledning att inte skall fåsin redovisning. Jag ber med detta att få yrka bifaU tUl reservationen. Låt mig först i anslutning tUl herrSöderströms anförande understryka att reservantema går emot utskottsmajoritetenendast när det gäller första momentet i hemstäUan under punkt 25, nämligenbemyndigandet att beställa datamaskinutmstning för ytterligare 20 mUjonerkronor. De viU att skall avslå Kungl. Maj:ts begäran på denna punkt iavvaktan på en utförlig redogörelse om hittUlsvarande erfarenheter avanvändningen av datamaskiner i statsförvaltningen. I själva huvudfrågan är det dock egentligen inte mycketsom skiljer utskottsmajoriteten och reservanterna. Vi anser alla attdatafrågorna är viktiga. Datorerna har redan böriat omforma vårt liv och kommeratt göra det i ännu större utsträckning under de närmaste decennierna. Som jagser det, är det utomordentligt angeläget att har ett starktinflytande på och ett fast grepp om denna utveckling. Därför behövs det ett gottbeslutsunderlag och en samordning av olika utskotts ställningstaganden tUlolika dataprojekt. har i flera sammanhang understrukit viktenav att datateknikens konsekvenser i olUca avseenden prövas och utvärderas.Samtidigt är det angeläget att man inom den statliga förvaltningen tar vara påde betydande möjligheter tUl höjning av effektivitet och servicenivå somdatateknikens snabba utveckling trots allt skapar. Utskottet har, som framhåUits i betänkandet, för avsiktatt komma tillbaka tUl dessa frågor i samband med behandlingen av andramotioner på dataområdet. Därvid finns det, förestäUer jag mig, goda möjligheteratt beakta de av reservanterna i det här sammanhanget framförda synpunkterna.Utskottsmajoriteten har däremot inte ansett det möjligt att pressa fram en avreservantema begärd redogörelse, som skulle kräva ett mycket omfattandeutredningsarbete, innan beslut fattats om det av Kungl. Till saken hör att detta bemyndigande, som i är ärovanligt litet tUl sin omfattning, enligt vad utskottet under hand inhämtat iaUt väsentligt avser tämligen små kompletteringar av redan i drift varandeanläggningar. Ett ställningstagande till bemyndigandet från sidaberör därför inte något av de stora dataprojekt som befinner sigpå planeringsstadiet. Det är angeläget att särskUt betona detta. Däremot skulleett avslag på bemyndigandet kunna få besvärliga konsekvenser för ett rationeUtutnyttjande av redan befintliga och i drift varande anläggningar. Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifaU tUl utskottets Upplysning om alkohol- och nar-kotikapro blemen hemställan under punkt 25, momenten1 och 2. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och iStaffanstorp, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottels hemstäUan i betänkandetnr 12 punkten 25 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Herr förste vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . § 16 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 5 ianledning av propositionen 1974:1 i vad avser vissa anslag inomfinansdepartementets verksamhetsområde för /75 jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Upplysning om alkohoL och narkotikaproblemen Maj:t hade i propositionen 1974:1 bilaga 9() under punkten (s. lOO-lOl) föreslagit atttiU Upplysning om alkohol- och narkotikaproblemen för /75 anvisaett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:605 avherrar Henmark (fp) och i (fp) vari hemställts att riksdagenbeslutade att målsättningen för det under bilaga 9 istatsverkspropositionen föreslagna nya anslaget "Upplysning om alkohol-och narkotikaproblemen" förtydligades på av motionärerna angivet sätt samt 1974:1231 av ()vari hemställts att skulle avslå Kungl. Maj:ts förslag under sjundehuvudtiteln, punkten E 11, att anvisa 2,5 miUoner kronor till Upplysning omalkohol- och narkotikaproblemen. den 3 aprU 1974 Upplysning om alkohol- och nar-ko t i ka pro blemen 1. att -med avslag pä motionen 1974:1231 - tiU Upplysning av alkohol- ochnarkotikaproblemen för /75 anvisade ett reservationsanslag av , 2. att skulle avslå motionen1974:605 i den mån den inte kunde anses besvarad genom vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av herrar i (m)och Träff (ni) som ansett att utskottet bort hemställa, att med avslag på motionen 1974:605 och medbifall till motionen 1974:1231 skulle avslå förslaget om ett reservationsanslagför /75 tUl Upplysning om alkohol- och narkotikaproblemen. Fm ():