prot · FX0915 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag tror emeUertid att de som såhär sorglöst säger att det är ointressant att på detta sätt bedöma ekonomi,budgetbalans, samhällsekonomisk balans och pris-stabiUtet tar för lätt påproblemet. Jag vet hur besvärligt det är att torka upp en för stor hkviditet,om den dagen kommer. Och det är en åtgärd som kan bli nödvändig för att intevårt land skall komma att leda den internationella inflationsligan. Vi har helatiden att placera oss i en krets av andra industriländer som slåss om marknaderoch avsättning helt enkelt för att ge sina egna inbyggare inkomster och arbete.Den som i det slagsmålet leder inflationsligan råkar ytterst illa ut. Jagbehöver inte i denna sakkunniga församhng närmare lägga ut texten om det. Det är svårt att göra en sådan upptorkning även dåregeringen har en ganska stabU riksdagsmajoritet bakom ryggen. Och det berorhelt enkelt på att sådana åtgärder bhr så gruvligt och djupt impopulära,påfrestande och pedagogiskt svårhanterliga, när de skaU förklaras för en störreallmänhet. Räntehöjningar är obehagliga, och de blir inte mindre obehagUga föratt de presenteras såsom ett nödvändigt restriktivt instrument för att räddastörre värden, dvs. samhällsekonomisk balans och något så när stabUa priser.Kreditåtstramningar är lika olustiga, och blir inte mindre olustiga för att devid presentationen inlindas i förklaringar om att de är nödvändiga förstabilitetens skull. För en starkare finanspolitik, som betyder ökade skatter,gäller ungefär detsamma. Det är ett tungt gods i bagaget då man reser omkringsom pedagog i dessa frågor. Det är ett tungt gods i bagaget för valtalare, näroppositionen samvetslöst använder en sådan åtgärd tiU att tala om att den ärett resultat av en tidigare illa skött ekonomisk politik. Behöver man då vara så ängslig för att fä stora förlusteri bytesbalansen och för att göra slut på valutareserven? Av många skäl svararjag oreserverat ja pä den frågan. Man bör vara så ängslig man kan vara för ensådan utveckling. Kommer man för lågt på dessa båda strategiska avsnitt, vaknarden internationella spekulationen och gör raskt slut på resten avvalutareserven och den positiva effekten av bytesbalansen. En devalvering brukar vara det logiska slutet på en sådanhär utförsbacke. har vi någonting extra som tillkommer; världensvalutaoro är ett faktum. Längst ute i det kalla vattnet befinner sig denationer som saknar reserver. Den internationella valutaoron utgör således enrestriktion på vårt eget handlande, en restriktion när vi bedömer graden av denstimulans som vi anser oss ha råd med. Jag ansluter mig till förhoppning om eninternationell lösning på dessa kinkiga frågor, men jag har varit medtillräckligt länge, herr talman, för att vara alldeles övertygad om att vi idessa svåra frågor inte har någon näraliggande lösning och uppgörelse atthämta. Då är det följaktligen ett ofrånkomligt faktum att vi måste rusta ossmed hänsyn härtill. Diskussionen står om alternativa stimulansåtgärder.Bland dessa har under dagens inlägg med all brio förts fram den generellamomssänkningen, märk väl det senare framfört för att geintryck av att man även är konjunkturpolitiker i sitt tänkande. Vidare harfrågan om slopad moms på maten förts fram. Låt mig gärna ge herrHermansson det i varie fall teoretiska erkännandet att han också redovisarkompensation tiU statskassan för de fyra miljarder som faller bort när hanpermanent slopar momsen på maten. I debatten har även moderata samlingspartiet somkonjunkturstimulerande åtgärd framfört förslag om direkt skattesänkning den 1juli 1974 -saken har kanske inte spelat så stor roll i själva debatten, men jaghar sett förslaget i motioner och i kommentarer till dessa. Regeringen har lagt sitt förslag, och det är litetannorlunda. Det är en stimulans via påslag för barnfamiljer och folkpensionärer,men jag tror att oppositionen i sina motioner har varit inne på sammatankegångar. Jag räknar med att det inte skall föranleda några politiskameningsbrytningar annat än beträffande principerna och utformningen av dessastimulanslättnader. För aU del, även dessa kan vara tiUräckligt viktiga ochsvårlösta. Anses det att man skaU förankra barnbidragen enligt index, har mandär en kardinalfråga som sannerhgen inte är lätt att lösa. Vi harindexreglerade försvarskostnader, som tickade ut 808 nya miljoner, vi harindexreglerade folkpensioner. Skall vi nu ha indexreglerade barnbidrag ochskall vi, som oppositionen anser vara riktigt, även ha indexregleradeskatteskalor, då är man egentligen i den situationen att det vore lika bra attersätta både kanslihuset och detta hus med en räknesnurra som bara räknar utvad det kostar. Sedan kan man i sitt stUla sinne försöka fundera ut varpengarna skaU tas. Det kommer man inte undan. Jag tror emellertid att jag inte behöver ödsla så myckettid på dessa båda frågor. Vi skiljer oss i vissa väsentliga principer, men ifråga om dessa områden tror jag inte att vi behöver diskutera så särskiltmycket. Det fordras här skall jag gärna använda ett uttryck som sig med tidigare i debatten - ett ordentligt kurage för att återinföraen avvecklad moms. Jag tror att det är tvivel underkastat om , trotssin frejdiga utfästelse och sin moraliskt bindande förklaring , skullevara beredd till detta. Mitt tvivel bygger på följande funderingar. Om man tOlfälligtvis avvecklar momsen över hela fältet sågäller det i fråga om mat, kläder, skor, möbler, böcker, motorcyklar, bUar,kylskåp, frysskåp och praktiskt taget allt vad man köper. Vi har subventioneratoch priskontrollerar tre till fyra enkla basUvsmedel mjölk, grädde, ost, köttoch fläsk samt de charkuteriprodukter som kommer från kött och fläsk. Vi hararbetat in ett system för den kontroUen, vi kan hålla den och är följaktligenberedda att subventionera ytterligare på detta begränsade område. Där är dentekniska priskontrollen inte något problem. Men för att kunna utövapriskontroll över konsumenternas hela köpfält momsen skaU varatillfälligt diskvalificerad avsikten var väl att det skulle bli enprissänkning får man etablera en kontroll som verkligen ger anledning tilldet tal om byråkrati som har spelat en viss roll i ett par tidigare inlägg idebatten. Jag satt som ledamot av statenspriskontrollnämnd, så jag vet vad priskontroll innebär. Då var nationen, pågrund av det obönhörliga faktum att det var krig, tvingad att underkasta sig ensolidaritet som man inte gärna kan begära under fredliga förhållanden. Jag ärberedd på att går upp i talarstolen och säger att detta är ettmisstroendevotum mot handeln, grossisterna, transportörerna och industrierna.Men kom väl ihåg att vi har priskontroll även på varje sågad brädlapp som viköper. Jag skulle vilja säga; Är det att misstro aUa dessa om man inte utgårfrån att de lojalt sänker sina priser med 4 tUl , dvs. ungefär denprocentsats som det talas om i mittenpartiernas motioner? Man skall egentligeninte använda uttryck som förtroende eller misstroende, utan man skaU se påmänniskorna som de är. Inom handeln, inom köpenskapen och inom företagsamhetenfinns det grupper av människor som känner sig trängda avarbetslönerna och skatterna. Skulle dessa hux flux få möjlighet, utan attirritera konsumenterna med högre priser, tUl ett utrymme på ,är det väl inte alldeles otroligt att de frestades att använda detta. Min värderade företrädare i ämbetet fickriksdagen med på den första omsättningsskatten i detta landet under ett av deförsta krigsåren . Jag vill minnas att det var år 1940.Omsättningsskatten var tUl för att finansiera beredskapen ochförsvarskostnaderna. Ar 1946. lyckades övertala attslopa denna omsättningsskatt. Jag kommer mycket väl ihåg den statsrådsberedningdå den här frågan diskuterades. Vi var några yngre i kretsen som tyckte det varfel att slopa omsättningsskatten, men vi fick vika oss. Jag minns att den gamlehederlige efteråt gjorde en deklaration och sade: Jag har intesett någon som helst effekt på priserna av den här avvecklingen. Han var inteensam om det, vi andra såg inte heller någon effekt. Jag har varit med om att avveckla en del punktskatter,halvera skatten på choklad och konfektyrer och helt avveckla den på glass. Jaghar också varit med om att avveckla en del av punktskatten på det kosmetiskavaruområdet inom detaljhandeln och i specialbutikerna. Men jag tror inte attnågon liten byting lade märke till någon prissänkning på chokladkakan ellerkaramellerna. Och att vi inte märkte den på glassen kan jag garantera - jag varute och undersökte det efter skattesänkningen. Det finns så många naturligamöjligheter att ta hand om detta att människor kommer att uppleva missräkningenatt inte få den prissänkning som de hade räknat med. Sedan tillkommer ytterligare en sak, som berörts tidigarei dag jag vill minnas att det var av statsministern: oss anta att man gårut med en sådan här momssänkning och ger intryck av att man är beredd att höjamomsen igen efter fem, sex eller även om man inte har kalendernframför sig och anger någon exakt dag. Även om man då inte får någonprissänkning i första ledet vet alla att det blir en prishöjning i andra ledet,för där fungerar prismekanismen, mina vänner, det kan jag garantera. Det finnsen benägenhet hos människor att lägga sig till med varor och ting innan den härprismekanismen på allvar börjar fungera. Då får man den situationen att den somhar pengar kan göra de inköpen, och den som saknar pengar i den utsträckningenatt han i varje fall inte har några reserver bUr sämre ställd i detsammanhanget. Därför ligger det ett antisocialt inslag i tanken; detligger inte i tanken i och för sig, men på grund av att verkligheten är som denär och människornafungerar som de gör blir verkningarna antisociala. Då kan ni säga: Folk kommerinte att hamstra. Vi har på minnets näthinna vad som hände när vi pålyste attbensinransoneringen skulle införas. Människor är som de är. De hamstrade då,och de kommer att göra det i ett sådant här läge också, och jag tycker attgamla erfarna politiker skall kunna se detta så pass realistiskt att de hållermed mig. har inte anslutit sig tUl önskemålet om entUlfällig lättnad av momsen, utan han anser att man skall ta bort matmomsen.Det kostar 4 mUjarder kronor om det skaU göras permanent. Dessutom kommer herrHermansson framskyndande till finansministern och erbjuder fyra nya miljarderpå andra områden. Det betyder en hårdare kapitalbeskattning, en hårdareföretagsbeskattning och kraftigt reducerade försvarsutgifter. Jag har sagttidigare att jag kan hålla räkning för logiken i hans teori,men det är en verbal fönsterskyltning att föra fram den och ingenting annat för han vet mycket väl att det inte finns någon möjlighet att genomföra elleröver huvud taget diskutera en sådan åtgärd. har prövat den mångagånger och haft sin bestämda uppfattning. Det nu föreliggande regeringsförslaget om 2 800 miljonerkronor tiU höstens 2 500 miljoner är således en likvidisering av folkhushålletmed de jag tidigare berörde. När vi i regeringen har lagt vårt förslag har vi lagt detpå följande punkter: tillfällig förstärkning av barnbidrag, tillfälUgförstärkning av folkpensioner och ett ordentligt anslag - en kvarts miljardkronor tUl de investeringsavsnitt där vi räknar med att kunna få enproduktion av ersättningsenergi. Här kommer även in diskussionen om isoleringav de äldre husen. Jag är beredd att säga att här också kommer in vad jagberörde i ett interpellationssvar - möjligheten att på ett ellerannat sätt ge ett handtag till den som byter ut sin oljeeldningspanna mot densäkerhetspanna som vid sidan om oljeeldningseldstaden även har en eldstad förved och kol eller koks. en husägare ut en relativt nyinstallerad oljeeldningspannabUr det en extra utgift för honom när han sätter in den nya dubbelpannan, ochdet kan vara rimligt att fundera över om inte den här kvartsmiljarden bl. a.kan användas för att ge honom ett handtag i sådant fall allt för att sparaenergi framöver. Vi sätter sedan in pengarna på de stora, handgripligtviktiga områdena livsmedlen och bostäderna, och vi sätter in dem på debaslivsmedel som har en fungerande priskontrollorganisation. Att bostadssektorn kommit i förgrunden behöver ju intevara så särdeles överraskande. Bostadens produktionskostnad är hårt drabbad avden prisutveckling som vi allesammans måste inregistrera både och1974. Det är prisökningen på de sågade trävarorna, det är prisökningen påbyggnadsjärn och stål, det är prisökningen på cementen a. bränslekostnaden representerar i runt tal av produktionskostnaden som kommer ; vi har redan haft känningar av det. Det är arbetskostnader, det är transportkostnader transportkostnadernaspelar en stor roll i bostadsbyggnadsprocessen. Där har vi stegringen av bränslekostnaderna, dvs. Detta innebär, när vi ser tUlbaka på 1973, att vi då hade en prisstegringsom låg någonstans mellan i nyproduktionen. Jag skulle, herrtalman, inte bli överraskad, om något liknande skulle uppträda även 1974. De här prisstegringarna skaU enhgt det gällandeparitetslånesystem som vi arbetar med utlösa en paritetstalshöjning i slutet pååret. Jag gissar på 8, . Det betyder att samtUga hyror i allaårgångar räknat skall underkastas den hyresstegringen. Det bUr kraftigare återbetalningar och amorteringar på detidigare så starkt subventionerade lånen. Jag tror nog att enbart bränslekostnaden är tillräckligtirriterande när man skall hantera bostadskostnaden och därmed sammanhängandesvåra problem. Därför kom regeringen fram till att det var riktigt att via riksskatteverketge en restitution på den moms som belastar nyproduktionen. Den skall gälla förde bostadslägenheter och egnahem som färdigställs de kan såledesha påbörjats - och naturligtvis för dem som påbörjats ochblir färdiga 1975. Det är således ett tvåårsengagemang som vi ålägger oss, ochdet kostar 800 miljoner . Detta har nog inte berörts tidigare i debatteni dag, och därför kan jag kanske, med hänsyn till pressens observans, säga attrestitutionen ju inte delas ut precis hur som helst. Återbäringen blir när detgäller villorna och egnahemmen maximerad tiU en produktionskostnad på 150 000kronor, såsom förslaget ligger, och den är när det gäller flerfamiljshusenmaximerad till en produktionskostnad på per kvadratmeterlägenhetsyta. Det är ungefär den produktionskostnad som vi hade . Vi räknar med att kunna böja av en annars givenbyggnadskostnads-Stegring och därmed kunna böja av den hyresstegringsom i annat fall skulle aktualiseras på aUa årgångar . Vi räknarvidare med att kunna få tillbaka litet grand helst bra mycket av deninångsättningsaktivitet som vi anser vara erforderlig från många synpunkter,inte enbart från sysselsättningssynpunkt, när det gäUer bostadsbyggandet. Jag vet hur pass försiktiga de allmännyttiga företagen ochde bostadskooperativa företagen och för all del även de enskilda företagen är på grund av det stora bestånd av outhyrda lägenheter som finns. Vi har i den framlagda statsverkspropositionenförutskickat att det skulle sättas i gång 75 000 statsbelånade husoch lägenheter plus 8 000 privatfinansierade, summa 83 000. Jag är i dagalldeles övertygad om att om vi inte sätter in de nu planerade åtgärdernakommer vi att hamna på en väsentUgt lägre siffra, och det vore från mångasynpunkter icke önskvärt. kanske en och annan säger: "Här står nufinansministern och talar om barnfamiljer och folkpensionärer och omkonsumenterna i deras egenskap av köpare av baslivsmedel, i deras egenskap avhyresbetalare och egnahemsägare. Men har han inte alls tänkt någonting på densvenska industrin?" Självfallet gjorde vi det också när vi funderade påhur ett sådant här paket skuUe se ut. Jag är emeUertid beredd att säga att somdet ter sig för den svenska industrin har jag inte kunnat hitta något 10 protokoll 1974. specielltskäl att nu gå ut med någon extra stimulans utöver den stimulans som redangäUer. i och med att man får använda investeringsfonderna till utgången avmars månad 1975, den stimulans som utgår via lokaliseringspoUtiska lån ochbidrag, via våra försök att se tUl att kreditgivningen går något så närfriktionsfritt inte bara till de stora företagen utan självfallet även till desmå företagen. har presenterat en intressant rapportöver hur man där betraktar industrin. Den är baserad på industrins egnauppgifter för första och andra kvartalen 1974, och det är väl närmast denperioden som vi nu diskuterar. Man säger i rapporten; Produktionsplanerna för förstakvartalet och pekar pä en fortsatt produktionsökning.Produktionstakten är speciellt hög inom metall- och verkstadsindustrin.Sysselsättningsplanerna är expansiva, främst i fråga om rekrytering avarbetare. Man täcker in hela begreppet. Jag skall inte trötta medatt referera verkstadsindustrin som är ganska utförligt exemplifierad, varvensom egentligen endast har en klagan och den gäller bristen på arbetskraft,träindustrins erkänt goda situation även om jag ser prognoserna för det , massa- och pappersindustrin där det bl. a. är en intressantmening i konjunkturrapporten där man säger: Rekordstark orderstock.Orderstockarna har varit starkare. Metallsektorn ger sammagoda intryck. Det finns en sektor som det är dåligt med, och den sektorn ärjord och sten, dvs. den råmaterialssektor som i sin tur furnerarbyggnadsindustrin. Och det är en av anledningarna till det bostadspoUtiska framåt som regeringen här har presenterat. Jag utgår från att åtskUliga av kammarens ledamöter - ivarje fall de som vänligt nog har samlats här så för att lyssnapå min korta utläggning bär inom sig ett intresse för att följa denekonomiska debatten. Om ni av rent förbiseende inte har hunnit läsa de tvåsenaste numren av skall jag rekommendera dem utan att därförgöra speciell reklam för tidningen. Det är två intervjuer med företagare somjag tycker är rätt värdefulla att läsa. Varje kris har ju en benägenhet att utlösa en delorationer, då bUr det djupdykningar i det kommande eländet som harliten kontakt med verkligheten. I ett av numren frågar man en som svarar förradioleverantörerna om deras försäljningsmöjligheter i landet. De räknar med enfortsatt försäljningsökning . Man frågar producenterna av vitvaror,typ spisar och kylskåp, vilka man skulle tro gick omkring och var ganskadeprimerade. De svarar egendomligt nog att det egentligen är tvärtom, de säljerför närvarande allt vad de kan leverera. a. har det visat sig attkonsumenterna är pigga på att byta ut sina gamla kylskåp mot nya för att sparaström. Det är ett argument som har sin verkan i de här försäljningsdebatterna.T. o. m. förmedlarna av egnahem sticker upp näsan och säger; Vi saknar objekt,annars skulle vi kunna sälja mycket mera. När man i slutet av denna långa artikel kommer tillbåttUlverkarna förmodar man att det ändå skall finnas något kvar av dennadysterhet. Då läser man tiU sin häpnad att även de som producerar fritidsbåtarhar en försäljningsökning just . Folk antar att dessa båtar skaUbU dyrare det har talats om denna operation med momsen och att det kanske bhr så ont omplast att man inte får någon båt om man väntar för . För det här tycks man alltså inte behövaöverdriva dramatiken och farhågorna. I nästa nummer frågar tidningen trettio av landets störrebörsnoterade företag: Hur är det med er försäljning, er orderingång, er sysselsättningoch era investeringar? Har dessa strategiskt viktiga ting påverkats avenergikrisen? Tjugosju av företagen svarar: Inte alls! Vi har inte haft någonanledning att ändra våra prognoser för med anledning avdetta. Två av företagen säger att de måste konstatera att det här betyder enpush framåt för dem. Det ena företaget är en fabrik som gör stearinljus, ochdet andra är en fabrik som tiUverkar isoleringsmattor. Det finns alltsånaturiiga förklaringsgrunder tiU deras svar. Ett av de trettio företagen ärtveksamt det arbetar inom en bransch där plastråvaran är helt avgörande försysselsättningen. På den fråga som jag vet kommer "Tänker dåregeringen inte på industrin?" har jag velat ge detta svar. Vi har en bra gålust i det svenska näringslivet, och detskall vi aUesammans vara glada och tacksamma för. 1 säger man att allt talarför en 10-procentig investeringsökning och en produktionsökning påmellan . skall jag i ärlighetens intresse säga, att den härKl-rapporten, som varit föremål för diskussion , försiktigtvis är behängdmed många reservationer. Man är på Kl inte så säker som man brukar vara när manavger sin rapport . Så låt mig säga att detta inte är någonaltartavla för framtidens funderingar över den ekonomiska utvecklingen. Men vihar ingenting annat att hålla oss tUl om vi skall föra en diskussion utifrån desiffermässiga fakta som föreligger. Sedan, herr talman, har jag en kär uppgift att fullgöra.Herr har stäUt en enkel fråga till mig, som jag har lovat attbesvara i samband med den ekonomiska debatten. Han frågar om jag avser att inomde närmaste veckorna förelägga någon proposition om sysselsättningsstödjandeoch andra stabiliseringspolitiska åtgärder. Mitt svar är självfallet ja, ochjag hänvisar tUl vad som sagts tidigare under dagens debatt. skulle jag naturligtvis, herr talman, kunna sluta. Menså länge det är så lugnt i kammaren, tar jag mig friheten att med någrarepliker erinra om den debatt som fördes här . sade att förslag om slopande avmomsen kommer ovanpå regeringens förslag. Jag vet inte om jag fattade honomrätt eller fel, men jag hoppas att jag fattade honom fel. Jag tror nämligen attdet är att spänna bågen alldeles för högt. Jag skulle i all vänskaplighet viljasäga till : Sov på detta. Tänk över det hela ett par gångertUl. Även en oppositionsledare har ett samhällsansvar, framför allt i läget175175, där han kan få växla fot från att vara oppositionsledare tiU att taett regeringsansvar. uppträdde med en äkta eller spelad moraliskupphetsning jag är inte säker på vilket - när han talade ombristande Om förslag till rörande sysselsättningsstödjandeoch andra stabiliseringspolitiska åtgärder Om förslag till rörande sysselsättningsstödjandeoch andra stabiliseringspolitiska åtgärder renhårighetoch försummelser från regeringen och framhöll att regeringen saknar kurage. Jagser till min ledsnad inte i bänken, och då är det kanske interiktigt honnett att stå och träta på honom. Finns han i kammaren, har jag ettpar bra repliker ät honom. Finns han inte i kammaren, får jag spara dem tillfinansdebatten. Eftersom han inte har dykt upp, får jag försöka behärska mig. gav löftet om att sluta upp i ett helhjärtatengagemang, om momsen behöver återinföras. Men varken eller jag kanskriva in den dagen i en kalender. Jag är rädd för att det skulle bU delademeningar om tidpunkten. Den extra prisstegring som blir en följd är ettpredikament. Momsen skall återinföras i när den ekonomiska politikenbehöver skärpas och dras tiU. En sådan tid kännetecknas av prisstegringar i ochför sig. Då är det faktiskt besvärligt att på den prisstegringsvågen lägga denytterligare prisstegring som momsens återinförande innebär. Hur mycket avvetenskaplig riktighet som kan ligga i att säga att denna moms skall dra inpengar, så att man den vägen behärskar prisstegringen, så blir det intelättare. talade om nödvändigheten av attnationalisera eller socialisera oljeföretagen, vUket ord vi nu väljer. Jagskall inte försöka avgöra ansvarsfördelningen meUan oljebolagen och arabländerna.Vi får också en energipolitisk debatt , och jag utgår från att dessafrågor då kommer att exerceras. Jag har emellertid tidigare i offentligaframträdanden givit uttryck för min uppfattning - och jag tror att jag därvidhar talat på regeringens vägnar nämligen att har en för låg egenraffinaderikapacitet. Vi är ense om att den behöver byggas ut. Men dendeklarationen har gjorts . Vi kan behöva direktkontakter medleverantörsländerna, men man etablerar inte en affärsförbindelse hux flux ochräknar med att det hela flyter som det skaU. Vi har haft folk ute, menresultaten har ännu inte bhvit över hövan. Vi hoppas dock på bättring. Jag fäste mig emellertid vid ett uttryck i herrHermanssons inlägg. Han raljerade med tankegången det gjorde han rätt i skall dela ut några slags reverser eller gåvor tiU aUa svenska medborgare,som de sedan skall handla för.