prot · FX09105 · 1974-12-31 00:00:00 — dels möjligheter till avskrivningar påäteranskaffningsvärden alternativt på indexreglerade anskaffningsvärden. i (m): Detta betänkande behandlar en del motioner i frägor som i viss mänsammanfaller med dem som vi debatterade , och jag skalldärför fatta mig mycket kort. Föratl öka resurserna för näringslivet är det givetvis av stor vikt att vi sertill, alt del sker en viss nybildning av företag, en viss tillväxt. Tyvärr hardenna stagnerat , och det kan väl närmast bero pä att man känneren viss oro . Man befarar att ytteriigare hårda pålagor pånäringslivet kommer alt göra det allt svårare att driva företag. Del är därförväsentligt all näringspolitiken stimulerar till nya initiativ, om vi skallhänga med i en allt härdare internationell konkurrens. De nystartade förelagensproblem bör därför bli uppmärksammade i ulredningen i så stor utsträckning sommöjligt. Jagär medveten om atl förelagsskalleberedningen naturligtvis måste se på deltaproblem, men det flnns ju ingen anledning till att dessa motioner inte ändåskulle kunna remitteras dit. Förförelagen är det ett stort behov all det egna kapitalel i större utsträckningkan byggas upp. Det går i allmänhet till sä atl man ökar aktiekapitalet, menmed nuvarande dubbelbeskattning är detta inle så lätt att åstadkomma,Visseriigen ger den s, k. Annellagen en viss hjälp, men den bör i så fallylleriigare utbyggas. Aktiekapitalet blir i annat fall alldeles för dyrt iförhållande till ell upplånal kapital, då skall först skall erläggas pä denredovisade vinsten i bolaget och därefter pä den utdelade vinsten avaktieägaren, varefter del sällan återstår mer än någol eller några tiotalprocent av kapitalet. Det är också en fråga som enligl direktiven förelagsskalleberedningenbör se på, men man har i dessa motioner aktualiserat frågan, och jag tycker attdel flnns anledning alt närmare ta upp det här problemet. Mendet är kanske inte sä säkert att företagsskatteberedningen kommer att sysslamed ett annat problem som finns med i dessa motioner, nämligen problemetbeträffande avskrivning av maskiner och inventarier. För atl kunna följa med iden härda konkurrensen fordras det alt företagen i största möjliga utsträckninghar moderna och effektiva utrustningar lill sitt förfogande. Det är inte minstelt intresse förde anställda, då det måste kännas beklämmande att veta atl deinte har den allra bästa maskinen till sin hjälp, vilket kanske konkurrentenmänga gånger har. sker del en myckel häftig utveckling på del tekniskaområdet, och därför är det givetvis så myckel viktigare att företagel har medeltill sitt förfogande för atl byta ut den maskin det gäller. När man endasttillåter avskrivning pä det faktiska inköpsvärdet, sä uppstår inte sällan densituationen att det inte finns medel till inköpet. Den nya maskinen är på grundav teknisk utveckling dyrare, och sedan den gamla maskinen inköptes har vi haften avsevärd penningvärdeförsämring som inneburit att det erfordras mer pengarför att anskaffa den. Detta gör att de avskrivningsmedel som slårtill förfogande inte förslår. Därförhar vi frän moderata samlingspartiet motionerat om att man bordetillåta en avskrivning av ett tänkt äteranskafTningspris för att företagetsslagkraft skall kunna bibehållas. Detla är företagsekonomiskt fullt motiverat,och därför borde en sådan sak kunna genomföras med det snaraste. Med dessa ord, herrlalman, ber jag att fö yrka bifall till reservationen. De yrkanden som framställts i den nu aktuella reservationen kommer,sävitt jag kan förstå, att samtliga bli föremål för överväganden inomföretagsskatteberedningen. Det förefaller då litet anmärkningsvärt om riksdagenhos Kungl. Maj:l nu skulle hemställa - som reservanterna vill - om en ny utredning omprecis samma saker som redan är föremål för utredning. En ny utredning skulle knappast bli färdig sä värst myckel tidigare, än företagsskatteberedningen. Detskulle vidare enligt utskottsmajoritetens uppfattning vara synnerligen olyckligtom företagsskatteberedningens handlingsfrihet skulle beskäras av att riksdageni dag beställer en ny utredning om dubbelbeskattningens avskaffande.Dubbelbeskattningen är ju en av hörnstenarna i dagens företagsbeskattning,vilket naturiigtvis inte innebär - i varje fall inte för mig - att dubbelbeskattningenär helig; det är den inle. Men nog bör den frågan fö avgöras i ett mycket större sammanhang och inte bara enskilt. Den bör avgöras tillsammans med andra delar av den totala företagsbeskattningen. Beställningenav skatielättnader för nystartade företag berör inle på samma säll tolalitetenav skatterna, men alt just den frågan skulle vara så självklar att inteföretagsskatteberedningen skall fö pröva den förutsättningslöst förefaller miglitet svårt att förstå. Dettredje yrkandet som framförts, att avskrivningsunderlaget inte skall vara dethistoriska anskaffningsvärdet utan något annat slags indexreglerat värde, ärdäremot - som jag ser det -en fråga av ofantlig räckvidd. Principen berör intebara avskrivningsunderiaget för maskiner och inventarier utan frågan om helaskattesystemet skall indexregleras. Som jag sagt redan tidigare här i dagkommer givetvis avskrivningsunderiaget atl blir föremål för företagsskatteberedningensöverväganden, och jag är övertygad om att skulle utredningen komma att föreslåvad reservanterna vill i fräga om avskrivningsunderlaget, när det gäller omdet skall vara del historiska anskaffningsvärdet eller ett tänkt värde, sämåste ställningstagandet ha föregåtts av mänga kontakter medövriga skatleutredningar liksom med skaltemyndigheter. Att bara, somreservanterna vill, låsa fast en princip om andra värden än anskaffningsvärdettror jag skulle vara utomordentligt olyckligt för framtiden. Jagskall inte vidare gå in i nägon polemik ulan vill med detta, herr lalman, barayrka bifall till utskottets hemställan. i (m): Jag menar ju inte alt Kungl. Maj:t behöver tillsätta någon särskildutredning för detta, utan när förelagsskalleberedningen finns kan man baraöveriämna motionerna lill den för beaktande. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarMagnusson i och i Trobro, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boras begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 48 punkterna 3, 4 och 7röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar i och i Trobro, Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 5 och 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Regionalpolitiskaåtgärder vid beskattningen, m. m. §13 Regionalpolitiska åtgärder vid beskattningen, m. m. Föredrogs skaiteuiskottets betänkande nr 49 ianledning av motioner om regionalpolitiska åtgärder vid beskattningen, m, m, Idetta betänkande behandlades motionerna 1974:629 av herrar Stridsman (c) och iHolmgärden (c) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t som sin meninggav lill känna att försöksverksamhet med utvecklingsfonder av del slag somredovisades i motionen borde påbörjas i det inre stödområdet i . 1974:1218av m, fl, (c) vari hemställts alt hos Kungl, Maj:tskulle anhålla om en allsidig utredning av skallepolitikens användning somregionalpolitiskt instrument i enlighet med vad som anförts i motionen1974:1546 och att därvid energiproblematiken ägnades skyndsam uppmärksamhet, 1974:1220 av m, fl. (fp) vari hemställtsall hos Kungl. 1. all förslag förelades om endifferentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften i regionalpolitiskt syfte, 2. att företagen gavs rätl alt av vinstmedel avsättalill en särskild lokaliseringsfond för investeringar inom stödområdet enliglsamma regler som gällde för nuvarande investeringsfonder samt 1974:1240av m.fl. (m) vari hemställts 1. atl hos Kungl. Maj:i begärde förslag till1975 års riksdag om nya avskrivningsregler vid beskattning av fastigheterbelägna i , , , ochNorrbottens län, 2. all hos Kungl. Maj:l skulle anhålla atlden allmänna arbetsgivaravgiften i det allmänna stödområdet sänktes meå 2procentenheter, 3. alt hos Kungl. Maj:i skulle anhålla omförslag lill riksdag om skallesänkning på drivmedel som infördes lillde norrländska hamnarna. Motionerna 1974:1218, 1974:1220 och 1974:1240 hadei vad de avsåg den allmänna arbetsgivaravgiften överlämnats tillfinansutskottet, som behandlat dem i denna del i sitt belänkande FiU 1974:1. 1. motionen 1974:629, 2. motionen 1974:1218, 3. motionen 1974:1220, 4. motionen 1974:1240, i vad de behandlades idetta betänkande. Reservationhade avgivits av herrar i (m). Josefson (c), (),i Trobro (m), i (c), Hallenius (c) och () somansett all utskottet bort hemställa, atlriksdagen i anledning av motionerna 1974:629, 1974:1218, 1974:1220 och1974:1240 i skrivelse lill Kungl. Maj:l begärde skyndsam utredning av frågan omen differentiering av beskattningen i regionalpolitiskt syfle. HerrOLSSON i (c): I det utskottsbetänkande som vi nu skall diskutera behandlas eltfiertal motioner med yrkanden som går ut pä all vidta olika skattepolitiskaåtgärder som elt instrument i regionalpoliliken. Del är en fräga som harbehandlats av upprepade gånger, och ställningstagandena i de olikapartierna är tydligen ganska fastlåsta. Att motionerna ändå återkommer beror päall behovet av ytterligare åtgärder i regionalpolitiskt syfte kvarstår och attäven skatteinstrumentet dä borde utredas och prövas. Delkan vara värt atl påpeka alt anledningen lill atl vi här i landet har beslutatoss för alt gä in för regionalpolitiska åtgärder är atl förutsättningarna förnäringsliv och sysselsättning är sä olika i värt långsträckta land. Vi harolikheter i klimat och natur, vi har olika utvecklingsgrader, traditioner ochutgångslägen, som gjort att vissa områden under harutvecklats kraftigt medan andra har gäll tillbaka. De regionalpolitiska medlensuppgift är all utjämna förutsättningarna mellan skilda områden och atl ge desvagare områdena en extra stimulans, men della innebär inte alt insaltaåtgärder skall försvära läget för näringslivet i områden där förhållandenaredan är gynnsamma. Bland de medel som kan komma i fräga synes oss ocksäskattepolitiken böra prövas. Deregionalpolitiska insatser som gjorts under framför allt de senaste lio årenhar givelvis haft stor betydelse. Vi skulle inle ha kunnat undvara dem. Enligtvår mening är det bara att beklaga alt de inte sattes in tidigare. Menåtgärderna har inte varit tillräckliga. Delta framgår bl. a. av den fortgåendebefolkningsutvecklingen. Vissa områden, i första hand skogslänen, kan intehälla sin folkmängd utan visar en ogynnsam struktur med ett ökat antalåldringar och ett minskande antal människor i de arbetsföra åldrarna. Enliglden senaste arbetslöshetsstatistiken var antalet arbetslösa kassamedlemmar 33900 i hela landet, medan det fanns 44 900 lediga platser. I skogslänen fannsdet 11 300 arbetslösa men bara 6 600 lediga platser. I skogslänen ärförhällandel alltså motsatt förhällandet i landet som helhet: antaletarbetslösa är betydligt större än antalet lediga platser. Vimäste därför fräga oss om vi inte behöver tillgripa ytterligare åtgärder föratt åstadkomma den balans i utvecklingen som vj eftersträvar. Motionerna larupp en del förslag lill sådana åtgärder. I cenlermolionerna nämns t. ex.gynnsamma inilialavskrivningar, befrielse för nystartade företag fråninkomstskatt , avveckling eller lindring av energiskatten ellerden allmänna arbetsgivaravgiften i vissa områden. I en av motionerna påpekasatt man använt skattepolitiken via investeringsfonderna till atl utjämna konjunkturenoch därmed sysselsättningen mellan olika år, alltså Regionalpolitiskaåtgärder vid beskattningen, m. m. Regionalpolitiskaåtgärder vid beskallningen, m. m. lill att åstadkomma enutjämning i tiden. Det borde vara lika självklart all mer än vad som skeranvända samma instrument för alt utjämna sysselsättningen även i rummet, dvs.mellan landets olika områden. I motionen framförs förslag om försöksverksamhetmed utvecklingsfonder i undersysselsatta områden. Somframgår av utskottets betänkande prövades för några är sedan vissdifferentiering av investeringsavgifterna för oprioriterade byggnadsarbeten. Manförklarade det avsteg man därmed gjorde från tidigare tillämpade principer medalt detta var en form av förbudslagstiftning. Men i verkligheten syftade delbeslul man då fattade till att undvika en dämpning av byggnadsverksamheten iområden som hade en lägre expansionstakt än landet i övrigt. Man tillämpade däalltså samma princip som motionärerna nu vill pröva på andra avsnitt. Finansutskottetbehandlade under vårriksdagen motioner om en differentiering av den allmännaarbetsgivaravgiften. Utskottet ansåg alt den frågan inte hörde hemma i deekonomisk-politiska överväganden som dä gjordes och avstyrkte motionerna. Menett enigt utskott uttalade att utskottet inte hade något atl erinra mol anfrågan blev föremål för utredning i regionalpolitiskt sammanhang. HerrEkström, vice ordförande i finansutskott tet, sade till yttermera visso idebatten - han talade då pä finansutskottets socialdemokratiska ledamötersvägnar - atl han var villig alt medverka till alt en sådan utredning kom tillstånd. uppmärksammade, avlämnade utredningen om regionalpolitiskastyrmedel finns en hel del värdefulla fakta. a. visas i bilaga B en tabellöver regionalpolitiskt motiverade lättnader i företagsbeskattningen i olikaländer. Del visar sig alt fiertalet länder som där är uppräknade, bl. a. ,, , och , infört skattelättnader i olikaformer för företag som etablerat sig i undersysselsatta områden. 1 tabellenredovisas för endast en åtgärd, nämligen de kända investeringsfonderna,som i viss män används i regionalpolitiskt syfte. Det vore naturligt allSverige, som har sä olika förutsättningar för näringslivet i olika områden,prövade nägon ytterligare form av sädana system. Jagsåg för övrigt i en tidningsnotis i går att den socialdemokratiska regeringeni nu lagt fram elt förslag om en sänkning av arbetsgivaravgifterna med 3procent i de områden som motsvarar våra stödområden. Styrmedelsuiredningendiskuterar också i någon män - mera i förbigående - de allmänna förutsättningarna för att användaskattepolitiken som re gionalpoliliskt medel. Man kommer fram till att deligger utanför denna utrednings arbete, men man avslutar sitt kapitel pä denhär punkten med slutsatsen, att den i utredningen framförda propån om regionalainvesteringsfonder - alltså samma förslag som förts fram i en av motionernahär - bör utredas i särskilt sammanhang. Fränflera inflytelserika häll uttalar man sig således numera för atl en utredningbör komma till stånd, vilken skall ta upp det problem som vi nu diskuterar. Det är i huvudsakendast genom frisläppande av investerings- fondsmedel som vi harprövat skattepolitiken för regional stimulans. I stort sell är resultaten däravmycket gynnsamma. Det är dock endast en mindre del av de användainvesteringsfondsmedlen som har använts i det syftet: till har- den uppgiften har jag kontrollerat - bara 14 procenl av de frisläpp avinvesieringsfondsmedel som har gjorts använts i regionalpolitiskt syfte. Delär därför uppenbart alt investeringsfondernas huvuduppgift är atl vara ettkonjunklurpolitiskt medel och inte ett regionalpolitiskt. Bland andra brister idelta syslem är den, all det framför allt är de större företagen som kommer ifråga när det gäller investeringsfondsmedlens användning. I en prövning avskatleinstrumenlel såsom lokaliseringspolitiskt medel bör givetvis också dennafråga ingå. reservation som har fogats till skaiteutskoltets betänkande framhålls alldet regionalpolitiska stödet i ökad omfattning mäste inriktas på att främjasysselsättningen, förbättra grundsituationen i stödornrådeha och skapa störreutrymme för enskilda initiativ. En möjlighet härvidlag är atl använda skattesystemettillsammans med de övriga instrument som vi har pä området. Jagvill, herr talman, med det anförda yrka bifall till den reservation som harfogals till skatteulskoUets betänkande nr 49, Regionalpolitiskaåtgärder vid beskattningen, m. m. Idetta anförande instämde (), HertNILSSON i Trobro (m): Detla betänkande, nr 49, behandlar frågor om regionalpolitiskaåtgärder vid beskallningen. Till belänkandet är fogad en reservation av de treoppositionspartierna. Viär väl på det klara med att när det gäller den regionala politiken har deåtgärder beträffande lindring i beskattningen som har varit uppelill behandling i ständigt avvisats av rhajoritelen. Därvid har förstoch främst åberopats administrativa och tekniska svårigheter att lösaproblemen, som dock inte bör överdrivas, anser jag. Framför allt bör alla dessafrägor inte avvisas sä kategoriskt, såvida man inte genom en allsidig utredningvill belysa de föreslagna åtgärderna. Det gäller nya regler för avskrivning vidbeskattningen av fastigheter, det gäller sänkning av arbetsgivaravgiften med 2procentenheter i stödområdet och det gäller en minskning av skallen pådrivmedel som införts till de norrländska hamnarna och flera andra åtgärder,som bör belysas genom en skyndsam utredning. Jag ber att fö yrka bifall till den reservation som är fogad tillutskotlsbetänkandel, Idetta anförande instämde herrar i Gäddvik (m) och Jo i Vrängebäck (m), . Reservationen visar ganska fylligt de vägar som är möjliga att följaför att gynna stödområdenas näringsliv genom allmänt verkande åtgärder. För företagenslånsiktiga planering är det gynnsammare att vela Regionalf)olitiskaåtgärder vid beskattningen, m. m. vilka allmänna fördelarsom är förenade med etablering i stödområdena än att dä och dä, oregelbundetoch eventuellt, kunna räkna med särskilt stöd i enstaka fall. Den uppvaktning i"maktens korridorer" och det mygel som ofta kan bli följden skullekunna elimineras genom lämpliga allmänna stimulansåtgärder. Med sådana allmännastimulansåtgärder kan inle rimligen uppstå större tekniska problem än vad somär fallet med andra sädana, t, ex, i anslulning tillinvesteringsfondsverksamheten. Med dessa fö ord ber jag, herr talman, atl fäyrka bifall till reservationen. Som en del talare redan har sagt har vi behandlat denna fråga ettflertal gånger här i kammaren, och del är kanske därför onödigt att alltför djuptgräva ned sig i alla de problem som skulle uppstå om de här motionerna bifölls.Men jag skall ändå till motionärernas glädje stödja mitt inlägg på deras egenreservation. Den börjar med att konstalera: "Detregionalpolitiska stödet bör enligt vär uppfattning i ökad utsträckninginriktas pä att främja sysselsättningen, förbättra grundsiluaiionen i stödområdenaoch skapa större utrymme för enskilda initiativ," Sålångt är vi överens. Jag tror också att vi kan vara överens om att nu vidtagnaåtgärder uppfyller dessa krav. Menjag fortsätter med att citera en mening till: "En möjlighet är därvid anutnyttja skattesystemet som regionalpolitiskt instrument," Tillden slutsatsen har utskottels majoritet under alla år sagt definitivt nej, ochdel gör den nu också. Vihar frän majoritetens sida aldrig trott på atl skalteargumentel skulle vara ellutomordentligt medel i regionalpolitiska sammanhang. Vi tror i stället atl detär de åtgärder som redan är beslutade som ökar sysselsättningen i både det inreoch det yttre stödområdet. Jagskall förklara hur majoriteten ser på detta problem. Om vi genomför endifferentiering av arbetsgivaravgiften för det bl. a. stora snedvridandekonkurrenseffekter företagen emellan i olika delar av vårt land. Dessutomkostar sänkningen eller borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiftensamhället uppskattningsvis I miljard kronor i sänkta inkomster. Anledningenlill alt vi en gång i liden införde den allmänna arbetsgivaravgiften och sedanefter hand ökade den var all vi sänkte den direkta skatten för löntagarna. Nuskulle jag vilja fråga motionärerna om de har några som helst tankar atlvidarebefordra - om nejproposilionen nu med hjälp skulle vinna - lillden utredning som dä skall tillsättas beträffande hur Ulredningen skall se pådelta problem. Vem skall betala den miljard i minskade staisinkornsier somslopandet av den allmänna arbetsgivaravgiften i del allmänna stödområdet skulleleda till? Del är väl ändå någon som måste göra det. Är del löntagarna, är detföretagen i - alltså de som ligger utanför stödområdet - ellervem är det som skall beiala den miljarden? Vitror inle pä några generella åtgärder när det gäller all öka sysselsättningeni stödområdena. Vi tror atl de selektiva åtgärder som har beslutat omär de riktiga åtgärderna. Vi tror att - rätl använda - är investeringsfondernadet bästa medlet för alt öka sysselsättningen i stödområdena. Där är fondernaockså helt fria; del behövs bara en anmälan till myndigheterna för atlföretagen skall ha rätt alt använda investeringsfondsmedel. Med dessa ord,herr lalman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. HerrOLSSON i (c): Vi har inte använt uttrycket "utomordenligl medel", utan vihar sagt alt detla är ett medel jämte övriga atl använda i regionalpolitisktsyfte. HerrKristenson säger alt en av anledningarna till atl majoriteten inte tillstyrktmotionsförslagel är den snedfördelning som uppslår vid olika uttag. Men som jagförsökte belysa i mitt första anförande är grundförutsättningarna förföretagen olika beroende på i vilket område av landet de arbetar, och del ärdessa olikheter som vi vill försöka utjämna med de föreslagna åtgärderna. Somsvar på frågan vem som skall beiala kostnaderna vill jag säga atl vi inte tagitställning lill i vilken utsträckning delta medel skall användas, utan vi yrkarendast på en utredning. Vj har emellertid här i landet vidtagitlokaliseringspolitiska åtgärder, där vi solidariskt tagit pä oss ökade utgifterför att stimulera verksamheten i de områden som lider av olika handikapp. Påsamma sätt skulle vi solidariskt beiala de kostnader som här uppstår. Jaghåller med om atl investeringsfonderna är ett bra medel. Men har dessaanvänts endasi lill i lokaliseringspolitiskt syfte. 14 procenl avbefolkningen bor inom stödområdet, och följaktligen har användningen avinvesteringsfondsmedel inle särskilt gynnat stödområdet. Vi anser att ävendenna fråga bör tas med i den föreslagna utredningen, så attjnvesterjngsfonderna i större utsträckning än kan användas iregionalpolitiskt syfle. Regionalfwliliskaåtgärder vid beskattningen, m. m. Utskottets värderade talesman sade - om jag hörde rätl- alt en differentiering av arbetsgivaravgiften skulle medföra en snedvridningav konkurrensen olika företag emellan. Han ansåg atl del var ett skäl all inledifferentiera arbetsgivaravgiften. Men det är just det motionärerna villåstadkomma; de vill gynna de företag som etablerat sig i det inre ellerallmänna stödområdet - dessa företag skall alltså fä en gynnsammarekonkurrenssituation. Vihar inte sagt någonting om hur stora differenserna skall vara, utan den sakenvill vi, som i framhöll, överiämna till en utredning. Närman talar om differentiering av arbetsgivaravgiften, menar man endifferentiering inom ramen för den arbetsgivaravgift som vi nu har. Regionalpolitiskaåtgärder vid beskallningen, m. m. För i vill jag gärna understryka vad jag sade i mittförsta anförande, nämligen att ni - innan ni med hjälp vinnervoteringen och det skall tillsättas en utredning - bör ta chansen att nu talaom hur denna reform skall finansieras. Skall kostnaderna läggas pä företagen isödra eller på löntagarna? Erfarenheten från tidigare utredningar sägeross nämligen att ni gärna är med och föreslår nya reformer ellerskattesänkningar men aldrig vill vara med och betala vad det kostar. Del ärrimligt atl vi nu för ett besked beträffande finansieringen, innan vi gär tillbeslut. Närdet gäller fonderna har företagsskatteberedningen i uppdrag all utreda fråganom fonderna inom svenskt näringsliv, och för det ändamålet behöver vi.alltsåinte tillsälta nägon ny utredning.