prot · FX09122 · 1974-12-31 00:00:00 — HenANDERSSON i (s): Jag lackar för de ytterligare upplysningar som kommunikationsministernhär lämnade om investeringens sloriek och lidplanen. Jag kan bara uttrycka denförhoppningen att de överläggningar som också är nödvändiga i detta sammanhangskall kunna föras på ett sådant sätt alt den beräknade lidplanen kan hållas. Tack så myckel för svarel! Överläggningenvar härmed sluiad. 3 protokoll 1974. Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att i ett sammanhang besvara herrar Fiskesjös (c) och iRönneberga (c) i kammarens protokoll för intagna frågor, nr 308respektive 307, och anförde: har frågat på vilka grunder jag anser alt förre dansketrafikministern tolkning av avtalen om Öresundsförbindelserna ärfelaktig. i har frågat mig vilka skäl som kan föreligga för attinte söka få lill stånd förhandlingar med i syfte att åstadkomma enöverenskommelse om en järnvägsförbindelse mellan och , nunär del i visat sig råda delade meningar om skyldigheterna lill följdav föreliggande överenskommelse i fråga om byggande av storfiygplats päSaliholm. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Deavlal om Öresundsfrågorna som träffades utgör resultatet avett omfattande förhandlingsarbete för att lösa de gemensamma svensk-danskatrafikproblemen. Under della förhandlingsarbete betonades inte minsl frän dansksida den starka kopplingen mellan fiyg-plalsen på Saliholm och den fastaförbindelsen i Köpenhamn-Malmölägel. Frän svensk sida hade vi förståelse fördanskarnas svårigheter att i elt sammanhang klara finansieringen av de iDanmark aktuella trafikprojekten, vilka förutom KM-leden och HH-tunnelnomfattade bl. a. Saltholms flygplats. För att skapa förutsättningar för enslutlig uppgörelse rörande Öresundsfrågorna erbjöd sig därför allensamt ta ansvaret för byggandet och finansieringen av KM-leden. Denstarka kopplingen mellan KM-leden och flygplatsen på Saltholm kommer klart lillullryck på flera ställen i avtalet mellan och . KM-ledensutformning och sträckning har sålunda bestämls helt av att en flygplats skallbyggas pä ön , som måste invallas. En samordning avarbetena avseende KM-leden och flygplatsen har förutsatts. Tidplanen förKM-leden har vidare anpassats lill den av danskarna förutsatta tidplanen förflygplatsen. Vidare anges i avtalet att järnvägstunneln iHelsingborg-Helsingör-läget skall byggas i den takt som ländernas resursertillåter med hänsyn särskilt till åtagandena för all få till sländ KM-leden ochflygplatsen på Saltholm. Låtmig också nämna alt del danska folkelinget, innan del i juni förra åretgodkände de båda lagförslagen om anläggande av dels en flygplats på Saliholm,dels en väg- och järnvägsbro över Stora Bäli, av den danske trafikministernfick en ingående redovisning av innebörden av Öresundsavtalen. Dessabetraktades av naturliga skäl som en förutsättning för . Låtmig också konstatera alt den svenska myckel klart betonat sambandetmellan KM-förbindelsen och fiygplatsen på Saltholm. har vidare framförtelt starkt önskemål om alt blir färdig samlidigl somKM-leden, dvs. senast är 1985. Det är också min avsikt att - så snart ettdanskt godkännande av avtalet föreligger - komma överens med danskarna om deinsatser i form av ytterligare utredningar och undersökningar som krävs för attmed minsta dröjsmål omsätta principbeslutet om i ett konkret avtalom projekterings- och invesleringsarbelena. Sammanfattningsvisvill jag säga att avtalet om de fasta Öresundsförbindelserna representerar enpaketlösning och att avtalet förutsätter en samtidighet i utbyggnaden avKM-leden och flygplatsen på Saliholm. Denna uppfattning delas också helt av dendanske trafikministern . 1 ell pressmeddelande för någon lid sedanframhöll han bl. a. att "del inte hade något med verkligheten alt göra alttala om att man kan sluta Öresundsavtal med och likväl stå fritt medhänsyn till ". pågående behandlingen i det danska är den danska regeringenockså helt inställd på alt utverka folkelingels godkännande avöverenskommelserna i föreliggande skick. Hen FISKESJÖ (c): Jag ber alt fålacka för svarel. Centernsinställning lill de här frågorna är väl känd och - vill jag påstå - välförankrad i folkmeningen i den provins som i första hand berörs. Vårt nej lillbilbron är ell led i vår regionalpolitik, i vår miljöpolitik,i vår energi- och trafikpolitik och i vår vakthållning kring en av våraviktigaste naturtillgångar, åkerjorden. dämpa expansionen i sydvästra sä bör man inte med öppna ögon vidtaåtgärder vilkas direkta syfte är alt stimulera denna expansion. dämpa bilismens expansion i området sä bör man inte salsa på en bilbro varsdirekta syfte är att dra lill sig och stimulera bilism. dämpa eller åtminstone hålla nere ökningen av energiförbrukningen sä börman inte satsa på en bilbro som direkl och indirekt drar med sig en kraftigökning av just energiförbrukningen. slå vakt om åkerjorden så bör man inte satsa på stora trafikanordningarsom direkt och indirekt medför att betydande delar av vår allra bästa åkeriordbebyggs och asfalteras. Mennu förefaller del uppenbart att de överenskommelser som riks-dagsmajorilelenlog har brister även ur andra aspekter. På annat sätt kan manknappast tolka del meningsskifle som uppkommit mellan de båda undertecknarna avavtalen, förre danske trafikministern och den svenskekommunikationsministern. Manborde, tycker man, kunna utgå ifrån att de båda kommunikationsministrarna vidsina kontakter diskuterat igenom avtalen så ingående att inga missförståndeller tolkningslvister skulle kunna uppstå i efterhand, åtminstone inte pånågra centrala punkter. Men det som inträffat ärju att den förre danske kommunikationsministern i ärhävdat alt folkelinget enligt hans 14 nn pmhp 1Q74 rnening myckel väl kan ratificera avtalen utan alt man därmed har åtagit sig attbygga någon fiygplats på Saltholm. Ang. Öresundsför- stödav framstående dansk folkrätislig expertis, bindelserna har här liksom tidigare klargjortatt han underkänner den f d, kolleganstolkning av avtalen. Del är i och för sig av intresse. Men som del mestintressanta kvarstår dock alt de båda har uttalat olika mening. Och JensKampmann är ju inte vem som helst. Han var en av undertecknarna av avtalen, ochhan är alltfort socialdemokraternas främste trafikpolitiske talesman ifolkelinget. Delsom inträffat innebär enligt min mening att det råder betydande oklarhet om denreella innebörden av de avtal som den svenska godtog . Dendebatt som uppkommit om avtalens innebörd borde under alla förhållanden havarit avklarad innan den svenska log ställning. HenHÅKANSSON i (c): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret på min fråga. Diskussionenfortsätter om Öresundsöverenskommelsen mellan . Det danskafolkelinget har ännu inte tagit ställning i frågan, trots alt snart 18 månaderhar gått sedan de båda regeringarna undertecknade avtalet. Del kan vara olikaomständigheter som medverkar lill att man från dansk sida dröjer med beslutet.Men under den lid som gått, ja, bara sedan svenska i december 1973behandlade ärendel, har inträffat förändringar, t. ex. till följd avoljekrisen, som påverkar ställningstagandet. Omman följer frågans behandling i det danska folkelinget och än mera i den danskatidningspressen, sä får man ett intryck av all del råder slor tveksamhet omhuruvida orkar med de kraftiga ekonomiska insatser som dennairafikinveslering kräver. Den nuvarande danske finansministern har också i enlidningsintervju framhållit all är del så alt beslutar om dessa storautgifter, sä kommer detta all gå ul över andra viktiga och nödvändigainvesteringar. Såhar del då kommit att råda delade meningar i om skyldigheten attenligt överenskommelsen bygga slorfiygplatsen på Saliholm. I della läge kundedel vara skäl all från svensk sida försöka fä lill sländ den fastajärnvägsförbindelsen mellan och . Förslaget om dennaförbindelse har fått kraftigt stöd även på dansk sida och är det mest naluriigaalternativet i det nu rådande lägel. Från sida menar vi all del ärviktigt all fä en fast förbindelse mellan de båda länderna, efter alla årensdiskussioner. Den nuvarande HH-ledenutgör en flaskhals pä grund av de rådande förhållandena i bådeHelsingborg och . En satsning här skulle 36 bli en stimulans för den rälsbundna trafiken och komma lill god an- vändning i den avkommunikationsministern signalerade nya trafikpolitiken. Denna skulle för SJ:sdel bl. a. innebära höghastighetståg och biltäg, där transport på järnvägarskall kunna ske av såväl lastade som lomma långtradare samt av privatbilar däbilisten inte vill köra bilen själv över länga avstånd. Givelvis skulle delockså finnas biltäg för direkl transport över sundet. Kommunikationsministernnämner alt han kommer att ta itu med dessa frågor sä fort danskarna godkäntavtalet. Jag skulle vilja fråga: Vad kommer att hända om danskarna säger nejeller om det blir en myckel knapp majoritet? Är statsrådet beredd alt dåmedverka i förhandlingar för en överenskommelse om en järnvägsförbindelsemellan och ? Avsikten kanske inte är all vi skall ta upp en principdiskussion pånytt om de fasta förbindelserna mellan och ; en sådandiskussion lär knappast rymmas inom tiden för en enkel fråga. Jaglade bara märke lill att inledde sitt inlägg med att säga all denuppfattning som gav uttryck för vid behandlingenhär i om avtalet mellan och var, som han uttrycktedet, förankrad i folkmeningen. Det är värt, fru talman, att komma ihåg attavtalet av riksdag antogs med - om jag minns rätt - 215 röster för och91 mol. Då har vi alltså fåll reda på definition pä när encenieruppfallning är förankrad i folkmeningen. Ytterligarevill jag gärna säga alt om man önskar vela vad som gäller i del här avtalet, dåskall man ta fram propositionen som vi behandlade här i för ett årsedan och läsa den. Man behöver inte alls gä över sundet och lyssna påuttalanden av den ena eller andra danske politikern. Del är ju myckel lättareall ta propositionen som vi behandlade här och läsa den engäng till, om man nu har glömt vad som stod i den. Jagskall bara påminna om en sak. tillade lill regeringensproposition att del var en absolut förutsättning för all man skulle kunna antaavtalet i den svenska all fanns med iavialspakelet. Det var alltså en absolut förutsättning för att det skulle kunnabli ell avlal. Och med den skrivningen, som sedan också blev beslut,torde väl knappast någon diskussion behöva råda om tolkningen av det häravtalet. Sedanfrågade i : Vad skall hända om del danska folkelingetnu säger nej lill avtalet? Ja, vi lar väl en sak i sänder, . Jagär fortfarande optimist rörande den danska röstningen. Hen FISKESJÖ (c): Vad jag sade i mitt inledningsanförande var all cenierns ståndpunklhade god förankring i den provins som i förslå hand berörs av den här frågan,och jag vill fortfarande hävda alt så är fallet. Jag vill t. o. m. påstå attjag känner folkmeningen där nere bällre än även herr kommunikationsministern. Sedanharjag inte länkl all här agera skiljedomare mellan och herrNoriing. Men jag vill påpeka alt ingalunda är ensam om sinuppfattning. En av främsta folkrätlsliga experter, professor , har i ett uppmärksammat uttalande i tidningen iär gett Kampmann rätt. säger där bl. a. all del är klart all delingenslans i överenskommelsen med är uttryckt någon förpliktelse förDanmark all bygga fiygplatsen. Del är heller inte bestämt när en sådanfiygplats eventuellt skall börja byggas eller när den skall vara färdig. Jagtycker också del är litet konstigt att kommunikationsministern tydligen heltvill frånkänna den danska socialdemokratins främste tra-fikpoliliske talesmanall kunskap om vad som slår i del här avtalet och tydligen även vill fränkännahonom allt infiytande. HerrHÅKANSSON i (c): Kommunikationsministern sade att vi tar väl en sak i laget, och det ärfullt riktigt. Kommunikationsministern sade också all han var optimist ochtrodde all avialei skulle gå igenom. Ja, del kan man ställa sig frågande tillom man ser efter hur dagslägel är. Öresundslrafiken- således trafiken frän mol kontinenten - är ju fördelad på många olikahamnar. Vi har , , och på Öresundssidan, ochvi har och mol . Trafiken är fördelad, men ändå harHelsingborg huvudparten. När del gäller Öresundssidan har SJ i sin senasteverksamhetsberättelse omnämnt all trafiken där har minskat. Men den trafikledsom har hävdat sig bäst är just HH-leden, och det är helt naturligt, för därgår rikslrafiken. Denstarka trafiken pä HH-leden medför att trängseln i sundet och därmed risken förolyckor är störst här. Detta understryker vikten av all klara trafiken just päden leden. Vidare har danskarna framhållit att kanvara i bruk länge . Man anser att antalet fiygresor har minskal, och eftersomfiygplanen nu också är större blir antalet flygrörelser på fältet nu mindre.Dessutom har danskarna nu också mera lyslgående plan, som med fördel kan varakvar på . Dessa omständigheter gör alt man kan få länka om. Som jagnämnde har del bara skett storaförändringar som bör vägas in i denna bild. Om två skall danska folkelinget slutligt rösta om det avtalsulkast somdensvenska godkände år sedan. Jag vet inte vad avsikten är medherr Fiskesjös och i frågor, men om del i dem skulleligga någon tanke all vi nu från svensk sida skall aktualisera några nyaförhandlingsinviter, sä vill jag säga all ell avtal mellan två nationer bollarman inte med pä del sätt som vi skulle bli tvungna att göra i så fall. Delligger litet mer av värde i ell avlal mellan två länder än all man bildligttalat i tolv börjar lappa på avtalet, anföra nya synpunkter på ochtankar om vad man skall göra eller inte göra. Nej, nu skall vi låta danskafolkelinget behandla avtalsförslagei i fred, som danskarna lät oss göra för ettår sedan. Det tycker jag alt man har rätt all fordra när del gäller en såviktig fråga som denna. Omsedan sätter större tilltro lill lidningsutlalanden av danskapolitiker än till vad jag säger här i den svenska , så är detnaturligtvis obetagel. Ang.inskränkningar i SJ.s verksamhet HenFISKESJÖ (c): Med anledning av kommunikationsministerns senaste inlägg vill jag baragöra den refiexionen alt en grundläggande förutsättning för ell lyckosamtrealiserande av elt avtal väl ändå är all båda parter är överens om avtalelsförpliktelser. Och vad man i della fall kan konstatera är att denförutsättningen inte är för handen vad gäller de båda undertecknarna. Del ärsannerligen rätt uppseendeväckande, särskilt med hänsyn lill den berördafrågans vikt. HerrHÅKANSSON i (c): Denna fråga har diskuterats länge, och det är en fråga som har myckelstarkt nordiskt intresse. Helt klart är också att den i första hand berör detvä länder som är ekonomiskt berörda. Det är kanske rikligt somkommunikalionsminislern säger, all man inte bollar hur som helst med ell avtalmellan två nationer. Men är inte detta ändå något av ett preliminärt avtal, därde beslutande instanserna fattar del slutliga avgörandet? Den svenskariksdagsmajoritelen har tagit avtalet för vår del, och är del folkelinget viväntar på. Men om förändringar har inträtt sedan man började diskutera dennafråga och kom fram lill avtalsförslagei, så kan del kanske vara på sin platsall man har vissa kontakter för att inte hela frågan skall falla. Överläggningenvar härmed sluiad. § 17 Ang.inskränkningar i SJ:s verksamhet Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att i ett sammanhang besvaradels herrar i (c) och Fågelsbos Ang.inskränkningar i SJ:s verksamhet (c) i kammarens protokollför iniagna frågor, nr 316 respektive 317, dels iHeden (c) i kammarens protokoll för iniagna fråga, nr 319, ochanförde: i har frågat mig om jag är beredd alt medverkalill alt planerade nedläggningar av eller inskränkningar i driften vidjärnvägsstationer inom inte kommer lill stånd. HerrFägelsbo har frågat mig om jag är beredd medverka till all den planerade nedläggningenav järnvägsstationen i pä linjen inte kommer lill stånd. i Heden har frågat mig om jag anser'det vara tillfredsställande allstatens järnvägar beslutat inskränka verksamheten vid ett betydande antalstationer innan den regionala trafikplaneringen avslutals. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Jaghar vid fiera tillfällen här i framhållit all den regionalatrafikplaneringen inte innebär någon läsning av SJ:s möjlighet lill fortlöpanderationalisering av slalionsdriften. Ett sådant rationaliseringsar-bele får pågåoberoende härav inom ramen för kravet pä en rimlig servicenivå i förhållandetill efterfrågan pä förelagels tjänster. I delta ra-lionaliseringsarbete ingåranpassning av tidtabeller, lågföring och tåguppehåll lill ändringar itrafiksituationen. SJvidtar inga ändringar beträffande slalionsdriften ulan all lakontakt med vederbörande kommun. Sä har skett i fråga om här planeradedriflförändringar. Kommunerna har som bekant möjlighet all underställaregeringen beslut för prövning enligt en särskild ordning som tillskapatspå begäran av . Hen i (c): som jag tackar för svaret på min enkla fråga vill jag angebakgrunden lill denna min fråga. 1en skrivelse från irafikdislrikt ställd lill harSJ varslat om vissa inskränkningar och avbemanningar av järnvägsstationer inomFalköpings kommun. De samhällen inom kommunen som del här är fråga om är ,, och . Deltavarsel om inskränkningar av SJ:s service inom har skapatoro, inte bara bland dem som är boende på de berörda orterna inom kommunen utani kommunen i dess helhet. Alla kommunmedborgarna är mer eller mindre beroendeav bra järnvägskommunikationer. En ökad kollektivtrafik, inte minst enrälsbunden sådan, bör framstå som en önskvärd utveckling, framför allt frånsamhällets synpunkt. Del är bl. a. därför man blir bekymrad över de varsladeinskränkningarna. Del finns anledning lill oro för alt SJ:s service därmedförsämras pä ett sådant sätt att den rälsbundna trafiken helt förlorar sinbetydelse på det lokala planet. Deltaär en aspekt på frågan. En annan är att de orter det är fråga om - ,och - befinner sig i myckel stark expansion. I dessa samhällen finnsindustrier som är livskraftiga och som har alla möjligheter att utvecklas ochskapa ökad sysselsättning. Del är därför synneriigen beklagansvärt all dessasamhällen, som i övrigt är väl fungerande industri- och serviceorter, fårvidkännas försämrad service från SJ:s sida, om propåerna från SJ går igenom. Ensådan försämring kan få negativa konsekvenser för dessa samhällen. Jaghoppas, herr kommunikationsminister, all de av varslade ål-gärderna intekommer all vidtas. Av svarel att döma finns del ju en möjlighet för kommunenatt ställa ärendel under regeringens prövning. Jag skulle önska, herr statsråd,all dessa orter kunde få en nådatid så att folkel där verkligen kunde visapåtagliga resultat som talar inte bara för ell bibehållande av den befintligaservicen ulan också för en förbättrad järnvägsservice på de här berördaorterna. Ang.inskränkningar i SJ :s verksamhet HerrFÄGELSBO (c): Först skall jag be alt få lacka kommunikalionsminislern för att jag harfäll min fråga besvarad. Frågan har tillkommit med anledning av del beslut somSJ fattat, all frän lägga ned stationen i . Mankan lycka alt del här är en liten fråga, men del är en slor fråga i den bygdsom detta berör. Det är också en principfråga. Här drar alltså SJ in sintrafik, och då tillkommer del kommunerna all ordna med busstrafik. Del ärklart alt denna kommer all kosta en hel del pengar. Detsägs i kommunikationsministerns svar all "den regionala trafikplaneringeninte innebär någon låsning av SJ:s möjlighet till fortlöpande rationaliseringav staiionsdrifien". Men del står också: "Ett sådantra-tionaliseringsarbele får pågå oberoende härav inom ramen for kravet på enrimlig servicenivå i förhållande till efterfrågan pä förelagets tjänster. "Visseriigen har det företagits trafikräkning , som visat all del intevarit mänga resande, men detta har angivits bero på att tidtabellen inte varitjusterad så att den passat för alla dem som bor i denna bygd. Åtskilliga harockså fiyllat ul från och Sala. Del sägs vidare i svaret all dekommunala myndigheterna har möjlighet att komma in med erinringar, vilket manockså har gjort. Likaså har i i sin regionalatrafikplan uppmanat SJ att se över beslutet om indragningen av uppehåll förtåg i . Jagskulle vilja ställa ytterligare en fråga lill kommunikalionsminislern, vilkensom vi vet har ett förfiutel inom järnvägen. Del heter visserligen allrationaliseringen skall fortgå, men när kan vi räkna med att få fram den härutredningen? En annan fråga: Är den helt förutsättningslös, och skall den ocksåse till alt den nuvarande trenden i utvecklingen inom SJ kan brytas? HenPERSSON i Heden (c): Jag ber all få tacka kommunikalionsminislern för lämnat svar på minenkla fråga. Ang.inskränkningar i SJ.s verksamhet Statsrådetsäger i svaret all del givelvis inte är någonling som hindrarralionaliseringsarbeie inom en rimlig servicenivå och all några åtgärder intekommer att vidtagas för all hindra delta. Det är klart att rimligarationaliseringar, såsom anpassning av tidtabeller, lågföring och låguppe-häll,är för SJ naluriiga åtgärder. Menfrågan gällde den omfattande nedläggning av järnvägsstationer som har ägt rumoch som även har aviserats kommer alt äga rum. All lägga ned en mängdstationer, all minska på serviceverksamhelen, all la bort rätten för inlämningoch utlämning av gods osv. vill jag inte betrakta som någon rimlig service.Della har förekommil i myckel slor utsträckning under den senaste liden i olikadelar av landet, inte minsl pä mänga plalser i mill län. Slalsrådelsäger all möjliglielen för berörda kommuner au underslälla regeringen dellaSJ:s beslut för prövning - vilket också har beslutat om - i och försig är myckel värdefull. Men då är frågan den, om slalsrådel och regeringen idella fall följer de uppfattningar som jag vill säga kom till uttryck i ell talsom statsrådet höll inför Svegs arbetarkommun , dåstatsrådet bl. a. sade att regeringen fram till kommer attiaktta viss återhållsamhet i fråga om beslut rörande nedläggning av ytterligarejärnvägslinjer. Jagvill fråga statsrådet om denna uppfattning alltjämt gäller. Dä kommer givelvisregeringen all när kommunerna överklagar följa dessa intentioner, vilkelbetyder all de aviserade nedläggningarna av stationer samt de aviseradeindragningarna av ut- och inlämning av gods osv. inte kommer all ske. Låt migalltså, herr statsråd, få ställa frågan om denna intention ännu gäller. Jag har begärt uppgifter från SJ i fråga om liksom beträffandede stationer som herrarna i och i Heden kan länkasha åsyftat i sina frågor utan all närmare ange namnen. Enligt vad SJ uppger harSJ:s distrikt i samtliga fall lämnat berörda kommuner information i sådan tidall kommunerna, om de så önskat, har kunnat eller kan begära prövning i denordning jag omnämnde i mitt svar. SJ har också motiverat sina beslut lill mig.Jag kan här inte föregripa vare sig kommunernas handlande eller ell eventuelltprovningsresultat om frågorna skulle komma lill mig. Tillherr i Heden vill jag dessutom tillägga att något direkl samband mellanden regionala trafikplaneringen och den lokala trafik som berörs i det härsammanhanget inte är förutsatt. Del leder mig in pä den fråga iHeden log upp i slutet av sitt inlägg. Det är riktigt att när vi satte i gångden regionala trafikplaneringen talade vi om att vi skulle geplanerarna arbetsro i sä måtto att vi inte skulle fatta några beslut omjärnvägsnedläggningar. Del har heller inte skett , befinner sig denregionala trafikplaneringen i sitt slutskede vad Till den skulle alla länen i landet ha sänt in sinaregionala trafikplaner till departementet. Några är litet försenade, menallesammans är på väg, och torde vi ha alla länsplanerna hososs. Sedan vidtar elt övergripande arbete med dessa planer. En rad kontaktermed kompletterande frågor och svar måste antagligen las från deparlemeniei. är min absoluta förhoppning all vi skall kunna sammanställaallt material så all vi innan del åreis slut skall kunna presentera våratankegångar om den framlida, kollekliva person- och godsirafiken för endiskussion i . Jag menar att del inte direkl har att göra med derationaliseringsfrågor vi talar om här . Ang.inskränkningar i SJ.s verksamhet HerrPERSSON i Heden (c):