prot · FX0946 · 1974-12-31 00:00:00 — Men jag frågar mig:Hur är det egentligen med det? I många familjer arbetar man och hustru, och ärman inte hemma har man ingen glädje av om lantbrevbäraren åkeraldrig så många turer förbi ens hem. lördagenatt uträtta postärenden på. Det är inte säkert att man kan vänta en hel veckapå att kvittera ut pengar som man behöver. Dessutom är det så, om jag inte ärfelunderrättad, att postverket rekommenderar att man inte skall störalantbrevbäraren med sådant . Det är en rekommendation som jag ioch för sig har full förståelse för, eftersom frågan om postservicen är enfråga som gäUer både postkunderna och postpersonalen. Lantbrevbäringen har sinapositiva sidor, bl. a. den sociala servicen, men indragning av poststationerbör ej ske så att människor åsamkas långa resor för att komma dit. Jag tycker det är tillfredsställande att utskottet harsagt ifrån att försämringar av postverkets service inom landsbygds- ochglesbygdsområdena inte får ske. Men jag har velat ta upp frågan just omlantbrevbäringen, eftersom man tycks anse att bara man får enlantbrevbäringslinje till stånd är allan rättfärdighet uppfylld. Jag yrkarbifall till trafikutskottets hemställan i denna del. HerrLÖVENBORG (vpk): Jag skall bara säga några ord under den härpunkten om postverket och dess verksamhet. Vi har ju i motionen 43 riktat uppmärksamheten på postverketspågående omorganisation som på sina håll innebär betydande försämringar förmänniskor i vårt lands glesbygder. Det som sker är följande; finns det ungefär 2 400 postanstalter i - sedanjag fick siffran har kanske antalet hunnit bli mindre. Av dern är 160postkontor, ca 420 A-postexpeditioner, 1 020 B-postexpeditioner och 790 poststationer.Dessutom finns postanordningar i form av postombud, lantbrevbäringslinjer,postväskor och löspostutdelning. Den nya organisation som postverket nu håller på attgenomföra innebär att poststationer och pöstombud försvinner. De allra störstapoststationerna på orter med minst 200 hushåU ersätts med s. k. C-postexpeditioner,medan de övriga ersätts med postställen och i en del fall med postväskor. Destörsta postombuden blir postställen det är på orter med minst 40 hushåll medan de övriga får postväskor. En viktig sak i sammanhanget är måhända att depoststationer och postombud som enligt postens långtidsplanering skall ersättasmed lantbrevbäring enligt de uppgifter jag fått tills vidare inte kommer attberöras av omorganisationen. Här finns alltså fortfarande ett visst utrymmeför att stanna upp och tänka igenom vUka regionalpolitiska konsekvenser som kanuppkomma. Den största serviceförsämringen kommer utan tvivel attuppstå på de orter som i fortsättningen bara får postväskor Nästan lika storförsämring måste det bli där man får ett poststäUe som ersättning för enpoststation. Först och främst får man ju en kraftig reducering avöppethållandetiden, i många fall minst en halvering av tiden. Andra negativakonsekvenser är: 1 de flestafall får man hålla öppet under endast en sammanhängande period per dag. Man måsteskicka sin avgående post med samma förbindelse som medför den ankommandeposten, dvs. Poststationer som förvandlas till s. k. postställen kommersom jag sade att ha en eller ett par timmars öppethållande . Var och enförstår att det för människor som behöver sköta sina postala angelägenheterskapar betydande problem att komma ifrån just under denna mycket begränsadetid. Och visst är det en rätt stor försämring att man bara får en postväskaavkastad. Vi är kritiska mot denna omorganisation, som vi ocksåtycker är dåUgt beredd. Jag anser bl. a. att det är en så stor förändring somhär är på gång att borde ha haft tillfälle att ta ställning innanförändringen genomförs. Men så har mig veterligen inte skett. har vår representant i utskottet inte reserverat sigutan haft den uppfattningen att utskottets skrivning måste anses förplUctandeför kungl. postverket, sä att man går fram med största varsamhet i denfortsatta omorganisationen. I betänkandet står ju också föUande, som vi får tapå allvar: "Under erinran härom vUl utskottet vidare framhåUa att det ilUchet med motionärerna finner det angeläget att försämringar av postverketsservice inom landsbygds- och glesbygdsområden inte sker." Som också fruJonäng noterade är ju detta mycket sagt, ty såvitt jag förstår måste detinnebära att indragningar som eUest skuUe ha skett nu läggs på is. Jag skallför min del följa utvecklingen av denna fråga och se om kungl. postverketfäster avseende vid utskottets stäUningstagande. i (fp): Eftersom ingen av de två föregående talarnahar yrkat bifall till sin motion kan jag nöja mig med att understryka vadutskottet skrivit. Vi har tagit mycket allvarligt på denna fråga. Som framgickav det som citerade ur utskottets betänkande har vi en mycketpositiv inställning till den strävan som kommit till uttryck i motionerna. Låtmig bara tillägga en sak, nämligen den att lantbrevbäringen har betydandefördelar, inte minst genom den utvidgning som man nu börjar med och tack varevilken man genom lantbrevbärare kan ordna med hemsändning av varor, förmedlingav boklån och även hembesök hos sjuka och äldre människor. Det är en servicesom jag tror kommer att uppskattas mycket. Man kanske också kan säga att om alla verk hade en så godservice i detta avseende som postverket har, så skulle förhållandena varabättre i samhället än de nu är. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Maj:t hade (s. 210-234) föreslagit atttUl Järnvägar m. m. för /75 anvisa ett investeringsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionema 1974:120av i m. fl. (s), 1974:174 av fru tredje vice talmannen m. (fp) vari hemställts att gav Kungl. Maj:t i uppdrag att verka för eninternationell överenskommelse om även för pensionärer och attåterkomma till med förslag, 1974:313 av m. fl. (fp) vari, såvitt nu varifråga (punkten 2), hemställts att tUl Järnvägar m. m. för budgetåret1974/75 anvisade ett investeringsanslag av , innebärande enökning i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med , attanvändas för ytterligare investeringar i fasta anläggningar och rullandemateriel, 1974:482av m. fl. (fp), 1974:488 av m. fl. (c) vari hemstäUts attriksdagen till Järnvägar m. m. för /75 anvisade ettinvesteringsanslag av 1974.781 av m. fl. (vpk) vari föreslagitsatt i enlighet med vad i motionen uttalats beträffande anslaget tillrullande materiel för SJ beslutade höja investeringsramen för Järnvägar m. m.med 28,9 miUoner kronor tUl samt 1974:797av () och fm (). Utskottet hemställde att skulle 1. i anledning avKungl. Maj:ts förslag samt motionerna 1974:313, yrkandet 2, 1974:488 och1974:781 tiU Järnvägar m. m. för /75 anvisa ettinvesteringsanslag av , 2. avslå motionen1974:120, 3. avslå motionen1974:482, 4. avslå motionen1974:174, 5. avslå motionen1974:797. 2. beträffande för pensionärer av herrarSven i (fp) och () som ansett att utskottetunder 4 bort hemställa, att med bifaU tiUmotionen 1974:174 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att man frän svensk sidaverkade för en internationell överenskommelse om även förpensionärer. i (fp): Vid denna punkt i utskottets betänkande finnsdet en reservation av och mig. Den gäller en motion rörandemöjligheten att införa ett även för pensionärer. Det var så att den internationella järnvägsunionen vUlefira sitt femtioårsjubileum genom att erbjuda ungdomar möjligheter att resa iEuropa tUl en mycket låg kostnad. Det var en engångssak, ett jubileumserbjudande.Men det visade sig att kortet fyllde en så stor funktion att man har beslutatatt fortsätta med kortet. inte enengångsföreteelse, inte ett jubileumsfirande, utan man fann att det varmotiverat att fortsätta med det. I en motion har det föreslagits att vi från svensk sidaskall verka för en internationell överenskommelse om också förpensionärer. Det är klart att detta kan möta svårigheter: Det fordrarinternationella överläggningar. Men eftersom reservationen är så måttfull attden bara hemställer att man från svensk sida skall verka för att en sådaninternationell överenskommelse kommer tiU stånd, tycker jag att kammarens äradeledamöter borde kunna stödja den. Jag yrkaraUtså bifall till reservationen 2. Utskottet har vid sin prövning inte kommittUl samma slutsats som reservanterna. Enligt de upplysningar som utskottet harinhämtat är det inte längre aktuellt att använda , som i talade om. Av företrädare vid unionens sammankomst har viockså fått uppfattningen att det inte finns någon som helstmöjlighet att tUlmötesgå de synpunkter motionärerna har framfört. Motionärernafär väl ge sig till tåls tills något liknande rabattsystem kan uppträda någonannan gång och då eventuellt också tUlgodose de synpunkter som framförts imotionen, nämligen att även pensionärerna skuUe få komma i åtnjutande av dennatidigare förmån. Mot den bakgrunden, herr talman, yrkar jag bifaU tillutskottets .hemställan. i (fp): Utskottets vice ordförande säger att dessaInter-RaU-kort är aktuella. De är dock aktuella så tUl vida aft definns när det gäUer ungdomar. Utskottets vice ordförande säger också att vi får ge osstill tåls tiUs det kan komma någon rabattform för pensionärer på detta område.Jag tror inte att den kommer av sig själv. Det fordras nog ett initiativ fördetta, och det är det VI önskar få till stånd. Utskottets värderade ordförande får väl kommaigen en gång tUl då; på det sättet kanske frågan så att säga växer fram. Menför dagen finns det ingen som helst möjlighet att bifalla motionen. i (fp): Det var ett löftesrikt uttalande. Omreservationen inte vinner i omröstningen , så kan vi alltså hoppasatt den kommer tillbaka i form av ett majoritetsförslag . Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. 9 protokoll 1974. M o m. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar i ochSellgren, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan herr.Sven i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskpttets hemställan i betänkandetnr 2 punkten 4 mom. 4 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinnernej har kammaren bifalUt reservationen nr 2 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 285Nej - 34 M o m. Utskottets hemställan bifölls. Hert (): Jag skall säga ett par ord om punkten 5 itrafikutskottets betänkande, eftersom förut gjorde endeklaration beträffande . Förhållandet är det att riksdag efter en ganskaläng debatt avvisade en motion i vUken begärdes att den s. k. skulle få i uppdrag att också lokalisera flyg tiUBromma flygplats. sade med ganska stor majoritet nej till dennamotion, och det är alltså tog den StäUningen. , , kommer den Olhedeska utredningenatt tUl kommunikationsminister överlämna sitt förslag. Denomständigheten att trafikutskottet har presterat en skrivning på tematfår inte uppfattas så att utskottets skrivning också geruttryck för hela uppfattning. har sagt nej med övertygandemajoritet. Eftersom föreföU så förtiust att utskottets skrivningskulle talas in i protokollet vUl jag för min del tala in dessa synpunkter idagens protokoll. Dessutom är det till fördel för sakdebatten iflygplatsfrågan om vi inväntar resultatet av den utredning som har avslutatsitt arbete. Utredningen lär - enligt vad som har ryktats - vara enig om attflyget skall bort från . Det är således ett ställningstagande som tvärtbryter den förväntan som kommit tUl uttryck i såväl utskottets skrivning som herrLothigius' anförande här i kväU. Vad glömde att tala in iprotokoUet var att yrkandet i motionen 1440 dvs. att göra en utredning omfortsatt lokalisering av flygverksamheten på - har avvisats avutskottet. Det är, herr talman, ett nöje för mig att helhjärtatinstämma i utskottets avslagsyrkande. i (fp); Utskottet var helt medvetet om att det skullekomma ett förslag beträffande flygplats för inrikestrafiken. Vi visste ocksåatt utredningen enligt sina direktiv inte fick pröva frågan om ett bibehållandeav . Vi har avstyrkt motionen, som innebar att utredningenskulle få tUläggsdirektiv. Det vore orimligt när utredningen nu är färdig medsitt arbete och lägger fram sitt förslag. Vad vi har sagt är inte något förord för den ena eUerandra placeringen av en flygplats, men vi kan inte vara säkra på attutredningens förslag -innan det har remissbehandlats och alla fakta föreligger- kan förverkligas. Då tycker vi att det är bra att man inför det slutgUtigaavgörandet håller också frågan om en fortsatt lokalisering på öppen.Något annat än detta har utskottet inte sagt. Med anledning av att utskottets värderadeordförandes synpunkter överensstämmer med mina ber jag att få avstå från ordet. Överläggningen var härmed slutad. KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkten 9 Sjöfartsmateriel m, m, Kungl, Maj:t hade (s, 261267) föreslagit attdels medge att lämnades de bestäUningsbemyndiganden gällandeleveranser av sjöfartsmateriel som i statsrådsprotokoUet förordats, dels tiUSjöfartsmateriel m.m. för /75 anvisa ett investeringsanslag av69 . Sjöfartsmateriel m. m. 1 dettasammanhang hade behandlats motionema 1974:1072 av herrar () och () varihemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att utredningen om kanalfick i uppdrag att utarbeta ett principförslag om utbyggnad av förtrafik med större båtar och att utredningen tillfördes ökade personella ochekonomiska resurser för att snabbt kunna lägga fram sitt förslag samt 1974:1080 av (vpk) och (vpk)vari yrkats att i syfte att åstadkomma en effektiv vintersjöfart äveni uttalade sig för beställning av ytterligare ett isbrytarfartyg Sjöfartsmateriel m. m. (I) samt hos regeringen hemstäUde om övriga erforderligaåtgärder för fuUt utbyggd vintersjöfart. Utskottet hemstäUde att skulle 1. a. medge att lämnades debestäUningsbemyndigan den gällande leveranser av sjöfartsmateriel som förordats i statsrådsproto kollet, b. till Sjöfartsmateriel m. m. för /75anvisa ett investeringsanslag av , 2. avslå motionen1974:1080, 3. avslå motionen1974:1072. 3. beträffande ett isbrytarfartyg I av iKristinehamn (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall tUlmotionen 1974:1080 i syfte att åstadkomma en effektiv vintersjöfart även iBottenviken uttalade sig för beställning av ytterligare ett isbrytarfartyg (I)samt hos Kungl. Maj:t hemställde om övriga erforderliga åtgärder för fulltutbyggd vintersjöfart. 4. beträffande utredningen om av herrar SvenGustafson i (fp). (), i Heden (c), i (c), Stiernström (c) och () som ansett att utskottet under 3 borthemställa, att i anledning av motionen 1974:1072 hos Kungl.Maj:t begärde att utredningen om fick i uppdrag att skyndsamtutarbeta ett principförslag om utbyggnad av för trafik med störrebåtar och att förslag därefter förelades . (vpk): Jag har av en äldre riksdagskamrat blivitupplyst om att ett osvikligt sätt att göra sig populär i kammaren är att begära15 minuters taletid och använda 5, och så goda råd måste man försöka föUa. Jag skall bara plädera litet grand för motionen 1080,reservationen 3 i betänkandet. Det är en motion som vi återkommer med och som istort sett har samma krav som motionen , nämligen att man redan nu skalllägga ut en beställning på ytteriigare ett isbrytarfartyg. Vi anser att detkravet kan föras fram med förnyad styrka på grund av den stora planerade investeringenvid . Där bygger man som bekant för fullt ett koksverk, ochman förbereder en ännu större investering, nämligen byggandet av 80.Det kommer självfallet att ställa betydligt större krav på viritersjöfartensupprätthållande . Mot den bakgrunden anser vi inte att det finnsnågon anledning att ytterligare förhala det här ärendet. Vi är för utbyggnaden av NJA den har vi slagits förtidigare, och vi kommer att fortsätta med det - därför att det handlar omrättvisa åt och möjligheter tiU industriell förnyelse för helalänet. Men utbyggnaden innebär också att vissa andra investeringar ärnödvändiga. a. en fullgod sjöfart. SkaU NJA kunna leverera utan avbrott krävs betydandeinvesteringar också på det området, det har man klargjort frånföretagsledningens sida. Den slutsatsen delas av , som underflera år har begärt beslut om ytterligare en isbrytare. Men det handlar självfallet inte bara om NJA - det handlarom sysselsättning och näringsliv i norr över huvud taget. Jag skall inte tröttakammaren med siffror, som säkerligen är kända åtminstone för trafikutskottetsledamöter och även för andra, men jag kan nämna att man redan för flera årsedan från experthåU räknade ut att de stora industrierna NJA, och ASSIårligen skuUe spara genom billigare frakter om sjöfarten påBottenviken kunde håUas i gång året om. Den siffran är förmodligen högre ,och tar man med det ökade tonnaget från NJA kommer det med säkerhet att handlaom betydligt större belopp. Lönsamheten med en fullgod isbrytarservice kan alltsåanses vara dokumenterad. Vi vänder oss därför mot att man ytterligare skallskjuta på beställningen. De två senaste vintrarna har vädrets makter kunnatgarantera sjöfartens upprätthållande också i de nordligaste hamnarna. Men högremakter i all ära, jag anser nog att en förstärkt isbrytarverksamhet är detenda som kan skapa garanti för sjöfart året runt i norra . Mot den bakgrunden yrkar jag alltså bifall tUlreservationen 3 av i . Sjöfartsmateriel m. m. i (fp): Under punkten 9 finns en reservation som ärgemensam för utskottets centerparti- och folkpartUedamöter, där man begär attutredningen om skaU få i uppdrag att skyndsamt utarbeta ettprincipförslag om utbyggnad av för trafik med större båtar och attförslag därefter föreläggs . beslöt att en sådan utredning skuUekomma tiU stånd. Anledningen tUl att en motion i detta ärende väcktes vid åretsbörian var att vi när vi förhörde oss hos utredningen fann att det med depersonella resurser som den hade till förfogande skulle ta ganska långtid att få utredningsarbetet slutfört. Därför innehöll motionen en önskan omatt utredningen skulle tillföras större personella resurser. har detta skett, och jag har hos utredningsmannen fåttbekräftelse på att man har personella resurser Jag tror att motionens väckandeoch uppvaktningar från Vätterndelegationen har spelat en roll. Men fortfarandefinns risken att utredningsarbetet kommer att ta . Ursprungligen vardet tänkt att en proposition skulle föreligga . finns detrisk för att utredningen inte hinner bli färdig under detta år utan att arbetetkommer att dra ut . Vi tycker nog att frågan om ytterligare haraktualiserats genom det långsiktiga energiproblem som vi har. Kostnaden fördenna utbyggnad av kanalen kan visserligen te sig stor, men när den ändå interör sig om mer än vad svensk motorväg kostar anser vi att detskulle finnas anledning att forcera fram ett förslag som kan taStäUning tiU. 10 protokoll 1974. Sjöfartsmateriel m. m. Utskottets majoritet ser positivt på denna fråga. Det ärinte sä stora skUlnader mellan majoritetens skrivning och reservationen. Denenda skillnaden är väl att reservationen ytterligare understryker vikten av attdenna fråga utreds skyndsamt, så att ett förslag snart kan föreläggasriksdagen. Jag bermed detta att få yrka bifaU till reservationen 4. Idetta anförande instämde (). HerrMELLQVIST (s): När det gäller punkten 9 i utskottetsbetänkande är det två saker som diskuteras, nämligen frågan om isbrytare ochfrågan om utredningen angående . I fråga om isbrytartiänsterna i och den motionsom väckt och här pläderat för ligger det så till attvintersjöfarten till och från har kunnatupprätthållas. Statistiskt sett förekommer isläggning av större delen avBottenviken . Men detta kan inte tas tUl intäkt för att inte ha enisbrytarkapacitet som håller måttet då isförhållandena är sådana att det integår att utan eskort av isbrytare ta sig till och från . Denna fråga har, såsom framhållit,aktualiserats inte minst genom proposition nr 64 som har lagts påriksdagens bord och som handlar om 80. Den dag någon gångar 1979 eUer1980 då detta stålverk är färdigt kommer givetvis isbrytarkapaciteten att varaav den omfattningen att seglationen kan pågå året runt. Det är mot den bakgrunden som utskottet ställer sigavvisande till motionen. I betänkandet hänvisas tiU den aviserade utredningenom isbrytarkapaciteten. Denna utredning måste bl. a. med hänsyn till Stålverk80 påskyndas. Utskottet understryker särskilt vikten av att utredningsarbetetresulterar i att ett förslag om beställning av en ny isbrytare kan föreläggasriksdagen . Vi utgår alltså ifrån att utredningsarbetetkommer att bedrivas med största skyndsamhet. Det är mot denna bakgrund som vi i utskottsmajoritetenyrkar avslag på motionen, men vi är de första att understryka vikten av att viefter hand får en isbrytarflotta som kan garantera seglation året runt till ochfrån Norrlandshamnarna. När det gäller är det riktigt, såsom utskottetsordförande här har framhålUt, att utredningsarbetet pågår. Utredningsarbetethade kanske kunnat bedrivas något snabbare, om inte hade fåttandra angelägna uppgifter. Men vid den föredragning som utredningsmannengjorde inför utskottet fick vi uppfattningen att några större svårigheter inteföreligger utan att utredningen kan arbeta i stort sett efter den uppgjordatidtabellen. Efter denna försäkran anser utskottsmajoriteten att någonsärskild åtgärd inte behöver vidtas av . Mot den bakgrunden har vi stäUtoss avvisande tiU motionskravet. Med denna relativt korta redogörelse för hurutskottsmajoriteten ser på dessa båda frågor hemställer jag, herr talman, ombifaU tiU utskottets hemstäUan. (vpk): framhåUer att vi 1979 eller1980, då stålverket i är klart, säkert har de isbrytare som behövs. Jaghar i utskottets skrivning noterat att förslag i ärendet bör framläggasoch att utredningsarbetet bör bedrivas med största möjliga skyndsamhet. Då harjag nog i min ringhet tolkat det så, att det skall ske betydUgt tidigare än1980. Vi anser att det faktaunderlag som behövs för beställning av ytterligareen isbrytare redan finns. I en rapport som snart kommer att presenteras, skriven aven arbetsgrupp med chef, , i spetsen, kommer manigen det har jag hört att kräva bestäUning av ytterligare en isbrytare. Pådet hållet är man alltså på det klara med sin uppfattning. En isbrytare är ingen dussinprodukt som man bestäUer ochfär levererad med kort varsel. Det tar år att bygga en sådan. Vidare handlardet inte bara om och stålverk och expansionen där. Förnärvarande är det ett faktum att sjöfarten i norra inte ärgaranterad. Efter egna undersökningar har man klart sagt ut attutöver de isbrytare som vi redan har , , och - behövsytterligare tre. Två är bestäUda och levereras 1974 och 1975. Det är alltså dentredje nya isbrytaren det gäller. Sjöfarten på Bottenvikshamnarna har klarats av ett par årtack vare gynnsamma vintrar. Men isbrytarledningen är på det klara med attisbrytning en sträng vinter hade varit omöjlig med nuvarande resurser. Vissafartyg i den gamla isbrytarflottan är otidsenliga och måste tas ur bruk. Underdessa omständigheter kan man inte garantera sjöfarten. En tredje isbrytaremåste till. När man är på det klara härmed måste man fatta ett beslut,vilket bör ske i så god tid att man garanterar sjöfarten, inte bara för NJAutan också så att man fortast möjligt gagnar hela näringslivet i norr. Sjöfartsmateriel m. m. Utskottet säger attdet förutsätter att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt. Därefter begärgivetvis Konungen hos medel för att lägga ut en beställning. Det tarnågra år att bygga en ny isbrytare. Den kan i så fall efter ett beslut här varaleveransklar och tas i bruk ungefär med att det nya järnverket ärfärdigt att börja producera det stål som man förutsätter i det förslagriksdagen har att ta ställning tiU. Fram till denna tidpunkt trorvi att man skall kunna klara den behövliga isbrytningen i norra delen avBottenhavet. Jag är övertygad om att kommunikationsministern kommer att handlamycket snabbt för att få fram just det underlag som behövs för riksdagensställningstagande.