prot · FX0991 · 1974-12-31 00:00:00 — Många av motionerna harutskottet enhälligt avstyrkt med hänvisning till att det pågår arbete för attlösa de problem som tas upp i motionerna jag skall senare återkomma någottill detta. Men några av motionerna har föranlett reservationer, och jag troratt kammaren håller mig räkning för att jag inte ägnar så åt de motionersom vi är ense om att avvisa med hänvisning till pågående utredningar utan istället uppehåller mig vid de reservationer som har fogats till utskottetsbetänkande. Jag vill då börja med reservationen 1, som bygger påmotionen 1489. Det är som i denna motion tar upp en gammal bekant ettförslag som vi alla känner igen och även från tidigarediskussioner. Det gäller talet om de 100 000 nya sysselsättningstillfällena.Denna fråga är väl så pass genomdiskuterad efter fjolårets debatter att jaginte anser att så mycken tid bör ägnas åt den. Men jag vill ändå säga några ordi sammanhanget. säger sig vara förvånad över att inte alla viliinstämma i att det behövs 100 000 nya jobb. Självfallet behövs det mer än 100000 nya jobb vi behöver detta antal om. I valrörelsen gjordeföreträdare för gällande att socialdemokraterna sagt att vi inte harråd att skaffa 100 000 nya jobb. Vi sade aldrig så, utan vi sade bara att påden väg vill gå kommer det inte fram ett enda nytt jobb; det är vägensom är tokig - behovet har det aldrig varit fråga om. har rätt så långt att den nuvarandehögkonjunkturuppgången inte får förieda oss att tro att allt är väl ställt. Det lever kvar en strukturarbetslöshet, och därför måste vi aktivt planera för nya jobb. Men frågan är hur det skall ske. Jag vill gärna peka på några vägar som vi på vårt håll anser att man bör gå. I regeringens dagliga jobb ingår att 20 försöka skaffa fram nyaarbetstillfällen. Vi kommer om att tala om 80 som kommer att ge 5 000 nya jobb, vid Uddevallavarvet 91 skapas nya jobb osv. harflera sådana t.,, j den etableringar skett. Vi är alla överens om att vi skaU fortsätta att driva enaktiv regionalpolitik. Vi talade i går om att använda AP-fonderna för att skapaNäringspolitiken nya arbetstillfällen. Jag anser också att vi behöver en mycketbättre samordning av planeringen inom samhälle och näringsliv i syfte attskaffa fler arbetstillfällen. Jag vill gärna poängtera detta, eftersom jag troratt det är helt nödvändigt med en sådan samplanering om vi skall kunnaåstadkomma ett maximalt utnyttjande av våra ekonomiska och personellaresurser. Det har tillsatts en sysselsättningsutredning, som skallta upp detta problem. Denna utredning kommer också att behandla frågan huruvidavi behöver mer folk inom den offentliga sektorn, den s. k. servicesektorn. Detframställs ibland så och även var inne på den saken att de 100000, 200 000 eUer 300 000 nya jobben skall skapas inom industrin och inte inomden offentliga sektorn. Jag tror att vi bör vara angelägna om en mycket kraftigexpansion av industrisysselsättningen på den punkten är vi helt ense. Men vikan inte skapa alla dessa nya sysselsättningstillfällen på den vägen. Industrinökar ständigt sin produktion med användande av allt färre människor, och detkan vi inte göra mycket åt. Men detta ger oss möjligheter attförbättra de tjänstesektorer där vi vet att det finns stora eftersatta behov,såsom inom åldringsvård, sjukvård, barntillsyn och mycket annat. Jag vUlemellertid gärna än en gång poängtera att det naturligtvis ärindustriproduktionen som är grunden för allt detta, och den har ingen människaavsett att försumma. 1 och för sig tycker jag att kunde släppa den härkäpphästen. Det är inget originellt i vad ni föreslår, utan det är litetallmänna fraser. Fall i stället in här och försök hjälpa till med alla andraoch gör någonting i stället för att köra med vad jag upplever bara som enreklamslogan, där man vill framställa som särskilt intresserad avjobben! vågar icke ta till de åtgärder som skuUe medföra att de här nyajobben kom tiU. Det finns ytterligare ett par motioner, också fråncentern. Det är först motionen 1506 som föranlett reservationerna 2 och 3. I den motionen tar upp ett annat gammalt förslag som vi behandlade . Man talar om att samhället diskriminerar den mindre industrin i förhållande till storindustrin, man vill ha en utredning om hur man skall komma ifrån detta, och utredningen skall visa hur den mindre industrin skall gynnas i förhållande till den stora industrin. säger sig vara förvånad över utskottets skrivning på denna punkt. Ordvalet i motionen är något annorlunda än , men även sägs att de mindre och medelstora företagen skall gynnas i förhållande till storin dustrin. Vi i utskottet har inte sett den större industrin och den mindre industrin som två oförenliga storheter. Vi ser det nog så att många svenska småindustrier skulle vara obefintliga om inte den stora industrin fanns, eftersom småindustrierna i stor utsträckning är underleverantörer till storindustrin. Det är alldeles onödigt att spela upp den här 21 motsättningenmellan stor och liten industri och tro att man åstadkommer något väsentligtmed det. Reservationerna 2 och 3 är luftiga på sitt sätt. Jag villgärna påpeka det: Man sätter upp ett mycket förvånat ansikte och undrar varförvi inte är beredda att.gå med på en utredning. Man begär en utredning angåendenäringspolitikens inverkan på företag i olika storleksklasser. Det låterväldigt oskyldigt. Men i nästa reservation, nr 3, vill man ha en utredningrörande åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagen iförhållande till storföretagen. I reservationen 3 sägs: '''Den föreslagnakartläggningen av de diskriminerande tendenserna i samhällets näringspolitiktorde komma att ge vid handen att de mindre och medelstora företagen i vissaavseenden är missgynnade i förhållande till de större företagen." Manutgår alltså i denna reservation från att den förutsättningslösa utredning mantalar om i reservationen 2 skall se ut på ett visst sätt. Jag tycker att det ärett något lustigt sätt att agera, när man först vill ha en förutsättningslösutredning och sedan har bestämt sig för vilket resultat den skall få. Sedan har vi motionen 1120, reservationen 4. Här begärmoderata samlingspartiet utredningar rörande både kreditgivning ochbeskattningsförhållanden när det gäller de mindre företagen. Dessutom vill manha ett uttalande att målet för näringspolitiken skall vara bevarandet av enicke-socialistisk ekonomi. Det är alltså dessa två delar motionen gäller. Vad beträffar kreditgivningen till småföretagen vill jaggärna framhålla att den undan för undan har förbättrats. Vi har fått ettflertal kreditinstitut som vänder sig speciellt till småföretagarna, vi harsatt in en mängd stödåtgärder, och jag tror inte att någon kan hävda att härföreligger oefterrättliga förhållanden. Alla företag har naturligtvis under enkreditåtstramning svårt att få låna pengar, men att det skulle utgöra någotslags bestraffning av småföretagen och att det skulle vara alldeles omöjligtatt låna pengar är det väl ändå ingen som tror på. talade om småföretagens förhållanden.Beskattningen var till för dem, pengarna var till osv. När manhörde detta kunde man tro att alla företag i befann sig i en mycketsvår situation och att det var väldigt synd om dem. Detta är nog inte heltriktigt, man skall inte bara gnälla. Det gör inte företagarna, och det bör noginte heller göra. Vi tror honom inte när han talar om att det ärså förfärligt uselt och dåligt. Vi diskuterade i går, i samband med skattepolitiken,frågan hur vi skulle klara familjeföretagen när de byter ägare. Problemet varatt de hade samlat ihop så mycket pengar att det skapade väldiga bekymmer närdessa stora summor skulle föras över vid generationsskiften. Jag skall intediskutera hur familjeföretagen skall beskattas, men låt mig konstatera att detinte kan vara så förfärligt illa ställt med företagen, eftersom de kan samla påsig så kolossalt mycket pengar att det blir problem vid generationsskiften. Meddetta har jag ingenting sagt om själva grundfrågan hur dessa företag skallbeskattas. Men utskottet har tagit avstånd från motionärernas tankegång i dennadel. Motionärerna vill vidare ha ett uttalande att näringslivetskall utvecklas i icke-socialistisk anda. Utskottet är helt enigt om att viinte vill göra någrauttalanden med så oklara begreppsdefinieringar som här begärs. Vad läggermoderaterna in i begreppet socialistisk? Utskottet avböjer helt kort att görauttalanden med sådana ordval. I den allmänna debatten anses från moderat hållatt allt som är tokigt och det är mycket är "socialistiskt". Detär bara att klistra på etiketten och säga att det är fråga om socialistiskaåtgärder. beskylls ömsevis och för attmedverka till att föra en mer socialistisk politik. Hela den moderataorddefinitionen är fullständigt förvirrad. Jag har personligen svårt att tänkamig att någon människa skulle gå med på att göra en sådan här definition därföratt man inte vet vad egentligen menar. Allt som vi socialdemokraterlägger in i begreppet ekonomisk demokrati, bättre insyn för de anställda,medverkan och medansvar kan med denna terminologi betraktas somsocialistiskt. Att ge människorna större insyn i ekonomiska förhållanden ärfarlig socialism. För mig är socialist ett hedersord som jag inte tvekar attta i min mun. Jag lägger inte in i ordet socialism det som den moderatamotionen handlar om. Den sätter nämligen Ukhetstecken mellan statskapitalismoch socialism, och det är för mig två skilda uttryck. Vi strävar efter attgenomföra en ekonomisk demokrati. Det är den bästa utvecklingen av densocialistiska demokratins möjligheter att påverka samhället. Men att medmoderaternas underliga terminologi uttala att vårt näringsliv skall varaicke-socialistiskt, det vill jag inte vara med om. Man skulle kunna ge moderatasamlingspartiet ett gott råd på den här punkten: Sluta upp att skrämmamänniskorna med socialism på alla dessa områden. Ni har snart skrämt er självamen inte andra människor, för det finns så litet underlag för moderaternasagerande här. Jag vill sedan beröra motionen 1507. Reservationen 5gäller samma sak. Man vill ha en utredning om särskild stimulans tillsmåföretagens marknadsföringsfunktioner. Självklart är det en mycket viktiguppgift för småföretagen att kunna klara sin försäljning och marknadsföring. Vihar också flera institutioner som skall verka i detta sammanhang. Vi harexportrådet, som gör väldigt mycket i detta avseende, vi har företagarföreningarna,som får rätt stora ökade anslag för att kunna hjälpa till, och vi harmånga andra institutioner, bl. a. Svedexpo och Norrlandscenter som hartillkommit som samverkansorgan mellan företagen. begär man nu enutredning och vill ha anslag även till denna. Jag kan inte underlåta attinstämma med när han påtalade att här argumenterarför att man bör få igenom detta och att det är viktigt att man får en utredningom dessa åtgärder. Men i nästa andetag är beredd att gå ut och sägaatt det är förfärligt för företagen därför att socialdemokraterna villatt de skall sitta i statens knä. Hur skall man ha det? Skall man hastatsbidrag till allting, eller skall man vara fri? Jag tycker att herrHovhammar skall akta sig för att begära fler sådana här i mitt tyckeoväsentliga utredningar om han skall hävda att företagen framför alltskall hålla sig fria från samverkan med staten. Det stämmer nämligen inteannars. Sedan har vi motionen 1518 som också är en gammal bekant.Den handlar om situationen för de importkonkurrerande industrierna, de som skallkonkurrera med importen från låglöneländema. Den här motionen är rätt gammal. Jag har försökt att räknaefter och kommit till att det är åttonde gången som den presenteras förriksdagen. I motionen begärs tämligen oförändrat att man skall ha mycket strängareregler för licensgivning när det gäller importen från låglöneländer, så attlivskraftiga svenska företag inte skadas. Det är alltså ett förslag till vissmerkantilism. Motionen 1528 behandlar samma problem, men den tar upp det ur enannan synvinkel, nämligen hur man skall hjälpa dessa företag att blikonkurrenskraftiga. Den motionen har vi skrivit bort. Det lustiga är att densom står först med sitt namn på denna motion nu i stället ansluter sig tillreservanterna, som talar för motionen 1518. Jag skall inte orda vidare om det. Vad är man ute efter här? Utskottsmajoriteten pekar på attSverige har vissa internationella åtaganden genom sin samverkan i olika internationellaorgan, som gör att vi inte kan bedriva en politik som hindrar import från vissaländer. Vill vi för övrigt göra det? Om vi som den industrination vi är viU avskärma oss ochinte importera utifrån, kan vi inte begära att få fortsätta att exportera tilldessa andra länder. Våra handelsavtal bygger i regel på varuutbyte. Visst kankonkurrensen från låglöneländerna bli besvärlig i vissa sammanhang, det är jagmedveten om, men dessa frågor följs av kommerskollegium. Man har rätt strängaimportrestriktioner, man arbetar med licensgivning osv. Skall vi börja tala omatt på något sätt skall hjälpa till bättre möjUgheter attexportera till , skall vi inte bifalla den här motionen. Vi måste ta debekymmer som är förenade med ett fritt handelsutbyte. Fördelarna för ärså uppenbara att vi måste kunna ta några få nackdelar. Reservationerna 7 och 8 är lustigt tillkomna.Reservationen 7 bygger på motionen 859 om etableringskontroll. Motionärernabegär att man skall införa etableringskontroll som ett mycket vidare begrepp änetableringskontroll bara i regionalpolitiken, där vi ju redan har en utredningtillsatt i den frågan. Motionärerna anför att etableringskontrol-len skall bliett hjälpmedel för avvägning av företagsekonomiska och samhällsekonomiskasynpunkter; den skall medverka till god hushållning med natur- ochenergiresurser och miljötillgångar; man får med hjälp av etableringskontrollenen samhällsekonomiskt riktig fördelning av investeringsmedel osv. Allt dettaär i och för sig förträffliga ting. Utskottet pekar här på att lagen omkonkurrensbegränsningen reformeras. Den ger vissa möjligheter detpågår en översyn av lagen och den skall bli ännu effektivare. Miljöskyddslagstiftningen ger vissa möjligheter tilldirigering här. Den lagstiftning om hushållning med mark och vatten som riksdagentog har samma möjligheter att i viss mån fungerasom ett slags etableringskontroll. Men vi kan också peka på att företag som fårlokaliseringsstöd, som får möjligheter att använda investeringsfonder, som blirdelaktiga av statligt kreditstöd till mindre och medelstora företag redan iviss utsträckning kan bli föremål för precis sådan kontroll som den härmotionen syftar till. Den tar upp ett stort problem. rädd föratt motionärerna har underskattat svårigheterna att den här vägen lösa dettastora problem. Personligen anser jag att vad motionärerna är ute efter är ennäringspolitisk planering kombinerad med ett slags investeringsberedning påallra högsta nivå, som jag tror i och för sig är nödvändig. Men jag tror ickeatt man löser problemet den här vägen. Jag tror det här är ett sidospår. Vimåste komma fram till en lösning från andra utgångspunkter. Reservationen 8 handlar om ett gemensamt sekretariat församhällets representanter i försäkringsbolag, bankstyrelser, förvaltningsbolagoch stiftelser. Den är grundad på motionen 843. Utskottet påpekar att beslutet om offentligastyrelseledamöter i förvaltningsbolag och stiftelser inte är ett definitivtbeslut. Det avser en försöksverksamhet . Man har inte bestämt sig förhur det skall vara framöver, och då finner vi i utskottet att det är fel atttillsätta ett permanent sekretariat för något som är en försöksverksamhet.Reglerna för samhällsrepresentanter i bankstyrelserna är däremot fastställdaför gott. Sädana ledamöter i försäkringsbolagens styrelser utses ibland avsamhället. De skall tillvarata konsumenternas intresse. Men ibland utses de av organisationersom företräder försäkringstagarna. Viss information har också lämnats frånindustridepartementet och till dessa styrelseledamöter, ochman försöker här få till stånd en viss samordning. Jag vill i och för sig inteifrågasätta att den idé som framförs i motionen är riktig. Utskottet sägerockså att vi inte är beredda att nu tillstyrka detta förslag. Vi tycker attverksamheten först skall bli permanent. Jag kan vidare inte underlåta att göra den reflexionen attdet inte är helt säkert att det förhållandet att vpk i reservationerna 7 och 8stödjer de socialdemokratiska motionerna 859 och 843 är helt osjälvisktbetingat. Det kan också ligga annat bakom, som det kunde vara intressant att taupp. Jag vill slutligen beröra reservationen 10 i anslutningtill motionen 247, där det föreslås en undersökning om den snedvridning avkonkurrensen som de punktvisa stödåtgärderna medför. Man talar om kapitaltillskottfrån samhället, och man syftar väl då på lokaliseringsstöd osv. Jag vill naturligtvisinstämma i att lokaliseringsstöd, statligt kreditstöd och allt sådantförbättrar företagens förutsättningar. Men det är ju inte någon vissföretagarkategori som kan åtnjuta sådant stöd, utan dessa möjligheter står iprincip öppna för alla företagare, om de uppfyller de villkor som uppställs ibestämmelserna härför. I så måtto kan jag inte finna att det är fråga om någonsnedvridning, och utskottet avstyrker också motionens krav. Det återstår en hel del motioner, om vilka jag bara villsäga att de avstyrks av utskottet med hänvisning tillföretagsskatteberedningen, kapitalmarknadsutredningen, det nu pågående arbetetinom industriverket, företagarföreningarnas ökade roll,produktutvecklingsfonden osv. Jag vill med det anförda yrka bifall tillutskottets förslag. Nr 91 () kort genmäle: Tisdaeen den "" talman! När i ett på det storahela taget stillsamt inlägg vill "såga av" våra reservationertillgriper han ett gammalt pålitligt debattknep. Han talar om att man intebehöver utreda dessa frågor, eftersom det redan finns utredningar härom, ochhänvisar i dagens sammanhang tiU den tillsattasysselsättningsutredningen. Jag vill emellertid peka på attsysselsättningsutredningen inte skapar några nya jobb. Den kan möjligen planeraför nya jobb. Vi har uttalat att med hänsyn till strukturarbetslösheten, somkan öka mycket snabbt när lågkonjunkturen sätter in, kanske redan i början pånästa år, måste omgående nya jobb skapas. Det är i det sammanhanget vi hartalat om 100 000 nya jobb. Frågan om de 100 000 nya jobben är för övrigt, herrtalman, mycket intressant. Det fanns väl egentligen ingen valslogan somnedgjordes så våldsamt från socialdemokratiskt håll som den om.de 100 000 jobben. Detta krav varlöjligt, helt ovidkommande, omöjligt och bara en tom valklyscha. Endast någraveckor efter valet talade man emellertid på socialdemokratiskt håll inte baraom 100 000 nya jobb utan om 400 000 nya jobb. Man använde alltså exakt sammaslogan, bara med ett annat antal. Det var, herr talman, en praktfullillustration till att socialdemokraterna ivrigt tillämpar den gamla regeln attnär far super, är det rätt. Vi är emellertid helt övertygade om att det nu omgåendebehövs 100 000 nya jobb, och vi vill i arbetet härpå lägga tyngdpunkten inomnäringslivet. säger att vi är överens om detta, och det är jagglad för. Medan vi vill att tyngdpunkten skall läggas inom näringslivet tror niemellertid, att de nya jobben huvudsakligen skall kunna skapas inom denoffentliga sektorn. Däremot har vi inte sagt det vill.jag dementera, herrSvanberg att vi tror att näringslivet ensamt skall klara detta. Vi sägerbådeoch, men vi vill lägga huvudvikten vid näringslivet. Jag har redan sagt att bemötte migstillsamt, och det vidhåller jag. Men det är onödigt att beskylla oss för tomtprat och för att bara framföra en reklamslogan när vi lägger fram seriösaförslag i syfte att avskaffa strukturarbetslösheten. När nog nu blivit så mycket sakligare i debatten och har lämnatrallarsvingarna bakom sig, tycker jag att han kunde avstå också från dessabeskyllningar Vi säger inte att ni går fram med reklamslogan utan ser seriöstpå era förslag. Jag förutsätter att också ni kan göra det med våra förslag. Vi har anvisat metoder för att angripa dessa problem. HerrSvanberg säger att inte vågar sätta in de resurser som behövs, men detär inte sant. Vi har i vår motion och i reservationen anvisat verksammametoder. Läs detta noggrannare, ! För övrigt hävdar jag fortfarande att utskottsbetänkandetär egendomligt när man där påstår att vi genom reservationerna har föreslagiten diskriminering av storföretagen. Det har vi inte gjort. () kort genmäle: a. vårt krav påkrediter till småföretagen. I dagens läge har det ju inte varit särskilt svårtatt låna pengar i bankerna, även om det på grund av riksbankschefens uttalade farhågor just nu blivit värre igen. Vi önskar emellertid att Nr 91företagen skall få möjlighet att låna vad man brukar kalla långa pengar Tisdaeen den utan så hårda krav på säkerheter som det ställs . saken vihar tillåtit oss påpeka. Vidare tog upp frågan omimportrestriktionerna. Vi har Näringspolitiken slagit fast att vi vill ha ettfritt handelsutbyte. Vi vill inte isolera oss från den övriga delen av världen.Tvärtom vill vi vidga affärsförbindelser det har vi också visat,eftersom vårt parti kanske var den starkaste förespråkaren här hemma för dennuvarande europeiska gemenskapen. Men vi anser inte att ett fritt handelsutbyteär detsamma som en obegränsad import, som ibland utgör ett direkt hot motsyssselsättningen inom vissa branscher. Det finns, , t. o. m.branscher där de anställda har uttalat stor oro över den starkt tilltagandeimporten där prissättningen det har jag sagt tidigare inte är baserad på deekonomiska principer som vi brukar tillämpa utan på direkta statssubventioner.Sådant kan vi inte acceptera, och därför har vi krävt en ingående prövning inomramen för våra internationella åtaganden. Värre är det inte på den punkten,. Det är väldigt skönt när bröder kan sämjas. i tycks vara alldeles eniga när de talar om attföretagarna har något slags dubbelmoral vad det nu kan betyda därför att detar emot visst stöd, exempelvis branschstöd. Jag har sagt åtskilligagånger här i kammaren att vi anser punktinsatser vara sämre ängenerella åtgärder. Vi har krävt generella åtgärder, t. ex. attarbetsgivaravgiften, denna orättfärdiga pålaga på sysselsättningen i vårt land,skall sänkas över hela linjen. I så fall behöver vi inte ha alla de härpunktinsatserna, som snedvrider konkurrensen inom en del branscher. Vi kräver fortfarande att tyngdpunkten skall ligga pågenerella åtgärder. Om sedan riksdagsmajoriteten har beslutat exempelvis stödtill vissa branscher, då får vi självfallet acceptera detta enligt demokratinsspelregler, men vi är inte nöjda med det, . Vi vill ha en annannäringspolitik, och vi har ingående utvecklat vad den innebär. i (vpk) kort genmäle: debatterar med mig på ett litetbeklämmande sätt. Han säger att reservationerna 7 och 8 är lustigt tillkomnaoch antyder att jag i min egenskap av vpk;are skulle ha någon sorts dunkla ochskumma motiv för att stödja motionerna som ligger till grund för dem. Jagtycker att han skall komma med någorlunda vettiga bevis, innan han påstår attdet förhåller sig på det sättet. Hans påstående drabbar nämligen inte mig, utanär egentligen ett hugg i ryggen på hans partikolleger som har väckt motionernaoch lagt fram sakliga, vettiga och bra förslag, som vi från vpk inte tyckte osskunna underlåta att stödja. Om vi var ute i några skumma ärenden så skulle det finnasmånga tillfällen för oss att stödja socialdemokratiska motioner som är med om att avstyrka. Det händer ju , men i regel låter vi den socialdemokratiska partiledningen och utskottsmajori teten slakta dessa motioner; vi lägger oss inte i er interna debatt på den punkten. Därför tycker jag inte att man skall bli beskylld för skumma 27 Nr 91 motiv när man nu har reserverat sigmed anledning av två motioner som Tisdaeenden kommer med, som vi tycker, riktigaförslag. Det är som sagt inte mig som 28 mai1974 '' "'"8 ä"""te efter, utan han vUl så att säga kasta smuts på herr -------------------- , och medmotionärerna och få det att framstå som NäringspoUtiken skumt av dem att på något sätt Uera sig med oss.