prot · FX09139 · 1974-12-31 00:00:00 — Om jag bortser från den detaljenanser jag därför an hela ärendet om landels indelning i domsagor i och meddetta är avslutat. Detfinns anledning all framföra ett lack lill herr justitieministern för densnabbhet med vilken denna fråga nu slutligen lösts och det sätt på vilket denhar lösts. Anslagtill framtidsstudier på energiområdet, m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Nr41 i anledning av proposilionen 1974:155 med förslag lill lagändringar för attmöjliggöra domstolsprövning av vissa frihetsberövanden Nr46 i anledning av propositionen 1974:161 med förslag lill lag om ändring iförordningen (1967:139) om obligatorisk siaisplombering av utsädesvara och omväxlförädlingsavgift Nr47 i anledning av propositionen 1974:175 angående godkännande avöverenskommelse mellan för att skydda motföroreningar jämte motion Nr51 i anledning av propositionen 1974:165 med förslag till lag om utbetalning avpristillägg för kött. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §19 Anslag till framtidsstudier på energiområdet, m. m. Föredrogsnäringsutskoilets betänkande nr 55 i anledning av propositionen 1974:170angående utgifter på tilläggsstat I till rikssiaten för /75 ivad avser kommittéer m. m. inom verksamhetsområde jämtemotion. Kungl.Maj:t hade i propositionen 1974:170 bilaga 1 punkt 1 (s. 3 f) föreslagitriksdagen atl till Kommittéer m. m. på tilläggsstat I lill riks- Anslagtill framtidsstudier på energiområdet, m. m. staten för budgetåret1974/75 under andra huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Propositioneni denna del hade hänvisats till jusiitieutskottet, som sedermera med egetyttrande överlämnat den till näringsutskotiet. I delta sammanhang hade behandlats den i anledningav propositionen i denna del väckta moiionen 1974:1973 av () ochfru () vari hemställts att under förevarande punkt ställde . till samarbelskommilténs för längsiklsmotiverad forskning förfogandeför att efter ansökan fördelas bland organisationer, tvärvetenskapliga grupper,politiska partier etc. för energisludier. attriksdagen med bifall lill proposilionen 1974:170 bilaga 1 punkten 1 och medavslag pä motionen 1974:1973 till Kommittéer m. m. på lill-läggsstat I tillriksstaten för /75 under andra huvudtiteln anvisade ettreservationsanslag av . Reservation hade avgivits av herrar iGlömminge (c), i (c), i (fp) och ()samt () som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av propositionen 1974:170bilaga 1 punkten 1 och med bifall till motionen 1974:1973 till Kommittéer m. m.på till-läggsstat I lill riksstaten för /75 under andrahuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . i (fp): kommer att ta ställning till en av de viktigareframtidsfrågorna, nämligen hur vi skall klara vår energiförsörjning på såvälkort som lång sikt. Underlaget för det beslutet måste vara brett och allsidigt.Olika tänkbara alternativ för energi/o/--sörjning och energiförbrukning måstetas fram och undersökas till sina olika konsekvenser. Mycketav vår energiplanering har utgått från en stigande energiförbrukning.Det är mindre än som - i valrörelsen1973 - lade fram ett förslag om sparsamhet med energi. Det bemöttes då medspott och spe. har en viss förskjutning i opinionen ägt rum; delskall villigt erkännas. Oljekrisen väckte många till insikt omallvaret i situationen. Vi kan inte utgå från en fortsalt ohämmad tillväxt ienergiförbrukningen. Det är nödvändigt med sparsamhel och kanske ocksåstrukturella förändringar som gör oss mindre beroende av energi. 1underlaget för riksdagsbeslutet borde ha funnits ett ordentligtgenomlyst s. k. lågenergialternativ. Den lösa skiss på ett sådant som energiprognosutredningenpresenterat duger emellertid knappast. Det behövs ett mera fylligt ochgenomtänkt sådant. Därför är det bra att regeringen nu vill att sekretariatetför framtidsstudier skall utföra en lågenergistudie. Den kommer visserligeninte att bli klar i sådan lid att den kan tjäna som underlag för nästa årsriksdagsbeslut om energiförsörjningen, men det är ju bättre att man gör någotsent än aldrig. Vireservanter är alliså inte motståndare lill atl del begärda anslaget på 600 000kronor ställs till förfogande för en studie inom sekretariatet förframtidsstudier. Däremot har vi opponerat oss mot all en grupp med så näraanknytning till statsrådsberedningen och därmed regeringens arbete blir ensamom alt få ekonomiska möjligheter att ta fram ett låg-energiallernativ. Detgäller ju all se lill att få fram ett material som bygger på även andrautgångspunkter än dem som företräds i regeringskretsen. Från motionärernas ochreservanternas sida vill vi därför au ett belopp av motsvarande storlek skallställas till förfogande för att fördelas bland t. ex. tvärvetenskapligagrupper, politiska partier och olika organisationer, för genomförande avmotsvarande studier. Sådana pengar skall naturligtvis inte fördelas på vinstoch förlust; det måste finnas en genomtänkt plan för hur studierna skall gåtill, och man bör också kunna visa att man har tillgång till personer mednödvändiga kunskaper för alt genomföra studierna. För all garantera delta harvi föreslagit au det exira anslaget skall fördelas av samarbetskommiiién förlångsiktsmoti-verad forskning. Ett extraanslag enligl vad som yrkas i reservationen lillnäringsutskottets betänkande nr 55 skulle ha gett ett bättre underlagför att ta ställning i den vikliga frågan om vår energiförsörjning ochenergiförbrukning. Jag yrkar därför bifall lill den reservation av herrBörjesson i Glömminge m. fi. som är fogad till näringsulskonets betänkande. Anslagtill framtidsstudier på energiområdet, m. m. Världenbefinner sig i en energikris. Delindustriella samhället är uppbyggt på den felaktiga förutsättningen att billigolja skall stå till förfogande. Alla tycks nu vara överens om att detta intehåller för framtiden utan att vi måste arbeta på att göra oss fria frånoljeberoendet och söka alternativ. Men uppfattningarna går starkt isär omvilken väg som är bäst och möjlig atl välja för all trygga energiförsörjningenpå kort och lång sikt. Enenergiförsörjning baserad på fossila bränslen och kärnenergi innebär alt mantömmer ändliga lager. Vi tär på naturkapilalet. Den innebär också att manfrigör mer värme på jorden än den kontinuerliga solin-sirålningen ger ochmedför därför att jordens värmebalans rubbas med oöverblickbara följder. Varkenfissionskraft eller fusionskraft är alltså något långsiktigt möjligt alternativ. Baraom vi lär oss atl allt skickligare utnyttja de kontinuerliga ener-gifiödena, desom drivs av solen, kan vi trygga vår energiförsörjning för framliden. Hurmycket energi vi kan få beror på hur skickliga vi är atl lära oss utnyttja deenergifiödena. I den andra rapporten till Rom- Anslagtill framtidsstudier på energiområdet, m. m. klubben poängterasnödvändigheten av att man lägger ett långsiktigt perspektiv på de åtgärder manvidtar i för att lösa världens energikris. Dentyp av näringsliv, bebyggelse, transportsystem etc. vi får har som en viktigföruisättning den typ av energiförsörjningssystem vi bygger upp. Ett samhällesom inriktas på att få sin energiförsörjning huvudsakligen från centraltutvunnen energi låter sig inte i en handvändning omställas till enenergiförsörjning baserad på en mångfald, utspridda, var för sig småenergikällor. Detbeslut skall fatta i energifrågan bestämmer om vi skallanvända olja och pengar till alt fortsätta på den inslagna vägen med encentraliserad, kärnkraftsbaserad energiförsörjning eller om vi skall salsa påbesparingar och på de kontinuerliga energifiödena, dvs. solvärme, solkraftverkssamarbetemed varma länder, vind, vatten och energi från organiskt material. Ellerannorlunda uttryckt om vi skall leva på kapitalet eller nöja oss med räntan.Vad jag förstår måste vi välja. De olika vägarna innebär två olika system, ochvi kan inte bygga upp båda . Kärnkraftssystemet innebär att vi tarstora risker för människan och naturen nu och för framliden. De kontinuerligaenergikällorna ger oss den energi vi kan använda inom de gränser somnaturlagarna sätter. Detbeslutsunderlag som tagits fram av samhällets "legitimeradeexperter" i utredningar och myndigheter uppmärksammar myckel litet dennaväsentliga frågeställning. Man bygger till övervägande del på förutsättningenatt det är det kärnkraftsbaserade systemet vi skall fortsätta med. Det äroerhört väsentligt att samhället ställer resurser lill förfogande för ettverkligt allernativsökande. Detär bra atl regeringen utför sådana studier utifrån sina politiska värderingar.Men det borde vara självklart i en demokrati att också andra grupper fårtillräckligt mycket pengar för att kunna komma med utarbetade förslag. Störreresurser lill samarbelskommittén för längsiklsmotiverad forskning borde ökamöjligheterna till delta. Jag yrkar bifall till reservationen med hemställan om bifall tillmotionen 1973 av och . Jag vill bara säga några ord om den sorlens projekt som vi som skrivitmotionen 1973 och reservanterna anser att man skulle kunna använda pengarnalill - alltså framtidsstudier i små ideologiska grupper som är villiga att intebara teoretiskt forska i men också praktiskt arbeta fram nya alternalivalivsstilar. Ett sådant projekt finns som redan har kommit ganska långt päförslagsstadiei, nämligen det s, k. Välsvi-kenprojektel i . Där harnågra forskare från olika ämnesområden - arkitektur, fysik, kemi, sociologi -slagit sig ihop om ett förslag till ett litet men arbeisdugligt lokalsamhälle,som skulle byggas upp så att det förenade god livskvalitet med måttligresursförbrukning och ekologiskt hänsynstagande. Givetvis är en förutsättningför projektet all de som frivilligt flyttar ditär beredda på att ta både fördelarna och nackdelarna och satsa mycket intresseoch arbete på det. Projektet är avsett att genomföras etappvis och skall helatiden redovisas offentligen i dialog med en så bred allmänhet som möjligt. Dethär är alltså etl exempel på planer som redan finns och skulle kunna sättas igäng ganska . De som står bakom säger alt det börvara möjligt all genomföra det på , eftersom del inte i så höggrad är fråga om ett krävande grundforskningsarbete ulan mera om att ge redantidigare vunnen kunskap en ny struktur och alt anpassa den för det valdaområdet. Dennagrupp är inte den enda som lägger fram förslag lill praktisk prövning av redanvunna erfarenheter. Jag kan citera arkitekt som skri veri Byggforum att "vi kan demonstrera budskapet och bygga upp centra föralternativ teknologi. Det kan ges många argument för sådana centra ellerforskningskommuner. Kunskapen är inte begränsad till en elit av specialister.Den måste sammanställas ur flera källor, vetenskap och forskning, praktiskthantverkskunnande, traderade erfarenheter och lokalakulturella livsformer. Syftet är att möjliggöra levnadsmönster medlångsiktig ekologisk siabiliiel och med en decentraliserad teknologi som grund.Sällan har det funnits så stora och viktiga arbetsuppgifter inom arkitektur ochsamhällsplanering." Andraförslag i samma riktning kommer från teknikerna. skriver all somberedskapsålgärd mot fortsatta oljekriser måste vi utveckla alternativatekniker för de mest utsatta områdena, och Ingenjörsvetenskapsakademienförklarar i ett remissutlålande i är att det bl. a. behövsutredningar om vilka samhällsproblem, utöver de rent tekniska, som uppkommernär man inför nya energiförsörjnings-system, och om olika tillväxtalternativ. Detär uppenbart att vi har långt kvar till ett tillfredsställande utredningsmaterialnär det gäller beslut om energipolitiken. Denhär rätten för många idéer att fä göra sig hörda, i öppen tävlan och under allmäninsyn, är en typiskt liberal tanke. Delfinns två vanliga reaktioner på den sorlens utopier som jag antytt. Den ena är:Man vet vad man har men inte vad man får. Den andra är: Pappa vet bäst, och nuhar jag bestämt hur ni skall trivas. Men jag tror för min del att man hellrebör vädja till det i människan som längtar efter både en ny livsstil och en nyfrihet. påpekar i sin tyvärr otryckta studie lillutredningen välja framtid: "Det är viktigt atl i all planering göraklan för de enskilda individerna att de själva har stora möjligheter attpåverka framtiden. Medinfiytande i planeringen aren av förutsättningarna förett reellt framtidsengagemang." Del medinflytandet måste, såvitt jag kanse, inte minst kanaliseras genom olika ideellt engagerade grupper. Härförbehöver de ekonomisk hjälp; annars blir skillnaden för stor mellan statensväldiga resurser och informationsövertag och den isolerade enskildes småmöjligheter. Detärdärför, herr talman, .som re.servationen av i Glömminge m.fi. förtjänar kammarens bifall, Anslagtill framtidsstudier på energiområdet, m. m. Anslagtill framtidsstudier på energiområdet, m. m. Vad denna fråga gäller är kommiltéanslagel på tilläggssiat underjuslitiedepartementets verksamhetsområde. Av de föreslagna 4 miljoner kronornakommer att användas för vissa studier om energipolitiken,särskilt i vad det gäller frågan om ett lågenergialternativ. Dennaframtidsstudie skall utföras av energipolitiska delegationen i samarbete medsekretariatet för framtidsstudier. Tanken är emellertid inte att en gruppskall göra hela detta arbete, utan man lägger ut beställningar hos olikaforskare, som är inne på olika vägar för alt lösa dessa problem. Hittillshar delta arbete resulterat i två förstudier, och en tredje torde komma attframläggas . En av dessa förstudier har utförts i . Detväsentliga är att detta inle är en kommitté som ensam arbetar med dessaproblem, utan man lämnar ut forskningsuppdrag åt olika håll. Utskottet finnerför sin del att detta är en mycket bra ordning, allra helst som utskottet i etttidigare betänkande hemställt om en utredning angående ett nollalternativ, ivilket sammanhang naturligtvis även lågenergialternativet kommer med. motion i anslutning till propositionen begärs att skall anslåytterligare , som efter ansökan fördelas till organisationer,tvärvetenskapliga grupper, politiska partier etc. för att ulföra eller låtautföra egna energisludier. Motionärerna vänder sig mot atl dessa studier skallutföras av energipolitiska delegationen i nära samarbete med sekretariatet förframtidsforskning. Del har här i debatten sagts alt man på det sättet baraskulle få fram tankar som ligger regeringen nära. Jag tror att detta är enfelsyn. Man försöker i detta arbete på allt sätt att fä fram olika synpunkteroch tankar. Jag vill bara föredra vad sekretariatet för framtidsstudier självtanger alt det skall syssla med. Jag vill gärna framhålla att till detsekretariatet finns knuten en parlamentarisk nämnd, i vilken bl. Sekretariatet säger att "uppgiften med en framtidsstudie är attkartlägga begränsningar och alternativ för handlandet i ett längre perspektiv,'forska om möjligheter'. Resultatet - en diskussion om tänkbara framlider ochvägar att förverkliga dessa - riktar sig såväl lill beslutsfattarna som tillmedborgarna. Denna demokratiska grundsyn förutsätter alt ett långsiktigt ochkonkret utformat beslutsunderlag tas fram och atl flera alternativ förs fram iden offentliga debatten." Delär detta som det handlar om. Jag tror inte alls att det är fråga om att manbara skall presentera regeringens tankar, även om regeringen naturligtvis harstor nytta av del här arbetet. Mansäger också i motionen atl pä det här sättet kommer inle forskningsresultatenatt kunna redovisas i sådan tid att de kan ligga till grund för besluten 1975om en ny energipolitik. Det är möjligt att man inle är färdig då, men jagförstår inte att man skulle kunna vara väsentligt mycketmera färdig med studier som initieras från annat håll, efiersom manföreslår pengarna . Det kan väl då vara ungefär hugget som stucket. Motionärernasäger också atl om man lade ul forskningen i frihet till de här gruppernaskulle det vara en garanti för att man fick kanske inte främst störreobjektivitet men mänga olika synpunkter. Jag betvivlar det. Jag tror inle allsalt vi måste bygga upp två institut parallella med varandra. Vi har ett somregeringen driver och som skall försöka få fram ett allsidigt beslutsunderlag,Nej, det kan vi inte lita på, säger , vi måste ha ett alldeles eget.Det skulle förutsätta atl eftersom man misstror regeringens organ och anser attdet är partiskt åt ett håll, sä är det man själv föreslår partiskt åt ett annalhåll. En sådan partisk forskning tycker inle utskotiet att del finns någonanledning att ägna sig åt. Dessutomkommer vi all fatta ell stort beslut om energipolitiken, som sålångt jag och många andra kan förstå kommer alt omfatta beslut om kraftigtstöd lill energipolilisk forskning på mänga olika områden. Vi kan väl lämnalitet av den ideologiska diskussionen till dess. Jagvill inte nu gå in på någon värdering av lågenergiallernativ eller görajämförelser, utan det är bara själva sättet att få fram underlag som jag finneregendomligt. Man menar att om en annan grupp ger anslag till de här forskarnablir det en mera objektiv forskning än om sekretariatet för framtidsforskningoch energipolitiska kommiitéen sköter om det. Jag betvivlar detta och yrkarbifall lill ulskotteis förslag. Anslagtill framtidsstudier på energiområdet, m. m. FruANÉR (fp): Det finns inle någon värderingsfri forskning. Det är inte någon somhelst anmärkning mot sekretariatet för framtidsstudier atl säga atl det, närdet skall välja de olika projekten, naturligtvis måste gå efter vissariktlinjer och atl det finns andra riktlinjer i det här landet som borde fåkomma fram. som är knuten till sekretariatet för framtidsforskningär ett utomordentligt exempel på meningslöst skeninfiy-tande. Nämnden har inlenågot som helst att säga till om ulan får bara höra vad som görs. Jag lyckerinle alt vi skall dra in den parlamentariska nämnden i detta sammanhang. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrBörjesson i Glömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 55 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Glömminge m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: §20 Sammansättningen av styrelsen för Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 58 ianledning av proposilionen 1974:178 med förslag till lag om ändring i lagen(1919:240) om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhel jämte motioner. I propositionen1974:178 hade Kungl. Maj:t föreslagit att anta inom finansdepartementetupprättat förslag lill lag om ändring i lagen (1919:240) omfondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslås ändradebestämmelser om sammansättningen av styrelsen för . Antaletstyrelseledamöter skall liksom vara nio. Ordförande, viceordförande och ytterligare två ledamöter utses av regeringen. Det förutsättsalt bland de av regeringen utsedda ledamöterna en skall representera denaktiesparande allmänheten. Av styrelsen i övrigt utser fullmäktige i riksbankenoch fullmäktige i riksgäldskoniorei gemensamt en. och vartdera en samtmedlemmarna av fondbörsen ivå ledamöter. Suppleanter utses till samma antal ochi samma ordning som ledamöterna." Idetta sammanhang hade behandlats de i anledning av propositionen väcktamotionerna 1974:1986av herrar () och () vari hemställts att medavslag på propositionen 1974:178 i förevarande hänseende beslutade om ändringi sammansättningen av styrelsen för i enlighet med vad somanförts i moiionen, innebärande att börsmedlemmarna tillsammans skulle få väljatre ledamöter och atl de institutionella placerarna borde bli företrädda genomatt fick utse en ledamot, varvid antaletav re- geringen utsedda ledamöterskulle reduceras lill tre och representationen Nr 139 för och slopas samt1974:2001 av (). att medavslag på motionerna 1974:1986 och 1974:2001 skulle avstyrelsen för anta det ipropositionen 1974:178 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1919:240) omfondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet, fondbörs Reservation hade avgivits av herrar Regnéll (m) ochHovhammar (m) som ansett alt utskottet bort hemställa, altriksdagen med bifall till motionen 1974:1986 och med avslag pä motionen1974:2001 skulle anta det i propositionen 1974:178 framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1919:240) om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhetmed ändrad lydelse av 31 § i enlighet med vad som av reservanterna framlagtssom alternativt förslag. HerrREGNÉLL (m): Nämner man Börsen . , går svenska folkels associationertill den arionhövdade församling som om någon timme har sin sammankomst föröverlämnande av priser. Här i kammaren har vi emellertid att syssla med enannan grupp med anknytning till Börsen, dess niohövdade styrelse. Likaväl som åsikterna brukar gå isär beträffande rekryteringen till Svenskaakademien finns det olika uppfattningar om hur man skall rekrytera de nio iBörsens styrelse. Proposilionen går ul på att fyra ledamöter skall utses avregeringen och att en ledamot skall utses gemensamt av fullmäktige i riksbankenoch i riksgälden, alltså organ som normalt är regeringsinfluerade. Kvar blirfyra ledamöter som väljes på annal sätt. Reservanteri fondbörsutredningen och motionärerna i motionen 1986 vill minska de direktregeringsulsedda till tre och anser den fullmäk-tigevalde onödig. På sä sätlfår man inom ramen av nio ledamöter plats för ytterligare representanter, enför försäkringsbolagen och ytterligare en för fondbörsmedlemmarna. Enminoritet har framfört detta som sin äsikt i reservationens form i detdelbetänkande som fondbörsulredningen avlämnade , och motionärer frånmoderat håll har tagit upp idén i motionen 1986. och jag har reserverat oss tillförmån för dessa tankegångar, och jag ber, herr talman, all få yrka bifalltill reservationen. iLandskrona (s): Den nuvarande ordningen för utseende av styrelse i fondbörshar varit oförändrad . När därför nu den uiredning som sett överdessa bestämmelser kommit med förslag till vissa ändringar, så har delta istort hälsats med tillfredsställelse. Sammansättningen av styrelsen för ändringar behövs tycksalla vara överens om, men dä det gällt fördelningen av styrelseplatserna harmeningarna kommit att gå isär. Så har, som vi hört, fallet också blivit inäringsutskottet. Fränuiskoitsmajoriietens sida är vi överens med finansministern om allfondbörsstyrelsen bör ha en mera allsidig sammansättning och att det allmännasrepresentation behöver förstärkas. Vi anser därför att den avvägning vidfördelningen av de nio platserna i styrelsen som finansministern föreslagit ipropositionen väl svarar mot de krav man kan ställa. Förslagetinnebär att regeringen tillsätter ordförande och vice ordförandejämteytterligare tvä ledamöter. En av dessa av regeringen utsedda ledamöterna skalltillvarata den aktiesparande allmänhetens intresse. Fullmäktige i riksbankenoch fullmäktige i utser gemensamt en ledamot. och utser vardera enrepresentant som företrädare för näringslivet. Slutligen utser medlemmarna avfondbörsen tvä ledamöter. Därmed tillförsäkras dessa ett rimligt inflytande.Från utskottsmajoriteien tycker vi därmed atl man nätt en rimlig avvägningmellan olika intressen. Mensom vi hört av är man från reservanterna inte till freds. Manvill, som vi hört, något nagga det allmännas inflytande i kanten, ja, kanskerent av mer än nagga i kanten. Vad man föreslär är som vi hört och som ocksåframgår av reservationen, att regeringen skall utse en representant mindre ochatt banko- och riksgäldsfullmäktige inte skall utse någon representant istyrelsen. I stället önskar man atl börsmedlemmarna skall fä utse ytterligareen representant och att skall få utse etlombud. Denna uppfattning sammanfaller, som mycket riktigtpåpekade, med den som företräddes av en minoritet i utredningen.