prot · FX09120 · 1974-12-31 00:00:00 — För det första är juristerna i lagrådet oberoendeav kanslihuset, medan juristerna i departementen inte är det på samma sätt. Fördet andra avger juristerna i lagrådet sitt utlåtande inför offentligheten,medan juristerna i kanslihuset är inblandade i en beredningsprocess som ihuvudsak sker bakom lyckta dörrar. Därför har del naturligtvis ett värde alt fäen granskning och ett yttrande från en oberoende instans. Vi har alla tidigarevarit överens om all mänga av lagrådets uttalanden varit värdefulla, inte minstför riksdagsbehandlingen. i gör ett i och för sig skickligt försvar avjustitieministerns tal om att obligatorisk remiss till lagrådet var oförenligmed parlamentarismen. 1 propositionen som föreslog avskaffande av lagrådet somobligatorisk instans hette det: "Enligt min mening är det inte förenligtmed en fullt konsekvent parlamentarism att tillförsäkra ett organ som saknarparlamentarisk förankring en ovillkorlig rätt att yttra sig i vissalagstiftningsärenden." i säger att vadjustitieministern menade var att regeringen hade ansvaret för sinapropositioner. Ja,det är klart att den har. Det är ingen som någonsin har ifrågasatt attregeringen har ansvar för de förslag den lägger på bord. Men vad jagtalar om - det har också och varit inne på - är attdet har ett värde för rättssäkerheten och för behandling att manvid sidan av det förslag, som regeringen har ansvaret för, får en oberoendejuristinstans" yttrande om det. Det strider inte alls mot parlamentarismensprincip eller mot det faktum alt regeringen har ansvaret för sinapropositioner - det hoppas jag alt kan hålla med mig om. FruJACOBSSON (m): Det var juskönt all förstod mig . Jag vill bara ytterligare poänglera delta. Altbegära en utredning eller all begära ett uttalande med anledning av en praxissom har gått snett är en sak. Del hindrar inte att vi i moderatasamlingspartiet står fast vid förslaget till grundlagsändring. iTrollhättan (s): De föregående inläggen pekar på all vi får tillbaka det här ärendetnästa är, och något skall jag väl spara till den debatten! Somett skäl för obligatorisk lagrådsgranskning har man anfört att det är särskiltbetydelsefullt för riksdagsledamöterna att få del av lagrådets synpunkter. Nuöppnar den författning vi får dessa möjligheter för riksdagensledamöter, genom att en minoritet i ett utskott kan remittera ett ärende föryttrande till lagrådet. Någon kontakt har väl de ledamöter som inte sitter idet utskott som behandlar en fråga med sina partivänner i det utskott somhandlägger ärendet! Detförslag till lagtext som man tidigare lagt fram och även det förslag tilluttalande som pläderade för medför en betydande svårighetnär det gäller att avgränsa området för lagrådets obligatoriska yttranderätt. 1det förslag som pläderar för talar man om "varjebetydelsefullt lagförslag". Det är helt naturiigt att resa frågan: Vad ärbetydelsefullt? Någon måste ju ändå avgöra detta, och här skulle i så fallvederbörande statsråd göra det. Eller hur har man tänkt sig det? Det är nog så,att vad den ene betraktar som betydelsefullt på detta område finner den andrevara ganska betydelselöst eller i varie fall föga betydelsefullt. Närjag ställde min fråga om skattelagrådets sammansättning var jag helt medvetenom att jag kanske skulle få svaret, att den frågan skall utredas, men jag vartillräckligt nyfiken för att undra, om de som hade skrivit en reservation fören utredning själva hade några tankar om hur ett sådant skattelagråd i sä fallskulle sammansättas. HerrFISKESJÖ (c): Det intressanta, i , är ju attlagrådsgranskningen sker innan propositionen kommer till . Denerfarenhet vi har av lagrådsgranskning visar att regeringen ganska ofta pågrundval av lagrädsremissen självmant ändrar i förslaget innan propositionenläggs på bord. Vidare medför lagrådsgranskningen före propositionsavlämnandetatt riksdagsledamöterna, när de överväger huruvida de skall accepterapropositionens förslag eller ej och om de skall väcka motion eller ej, kan tadel av de synpunkter som lagrådet har haft på det aktuella lagförslaget. Vadsedan gäller problemet att avgränsa viktigare lagförslag frän andra i enlighetmed vårt förslag till grundlagsstadgande pä den här punkten så trorjag inte att det föreligger några större svårigheter. Skulle det emellertidvara sä, att ett utskott menar att regeringen har försummat lagrädsremiss avett ärende som borde ha gått till lagrådet, kan utskottet i efterhand korrigeraregeringens handlande. FruJACOBSSON (m): Jag delar nog snarare i uppfattning, attdet kan uppstå vissa svårigheter när det gäller att avgöra vilka lagförslag sombör gå till lagrådsgranskning, dvs. vilka som skall anses vara betydelsefulla.Storleken är naturligtvis inte i och för sig avgörande - det kan vara fråga omett mindre lagförslag som har så nära samband med tidigare lagstiftning attförslaget kan vara juridiskt och tekniskt komplicerat. Vad jag ville markerahär var att svårigheten att avgöra vilka lagförslag som skall gå till lagrådetnaturligtvis inte skall kunna leda till att man inte remitterar några förslagalls. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 57 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar i Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nr58 med anledning av motion angående tiden för ikraftträdande av författningar Nr59 med anledning av motion om förbud för myndigheter att i öppen försändelsemeddela uppgift om enskilds ekonomiska förhållanden Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §9 Förbud mot retroaktiv lagstiftning betänkande nr 60 med anledning av en motion om förbudmot retroaktiv lagstiftning. betänkande nr 60 behandlar en motion där mittnamn står som det första. Den gäller förbud mot retroaktiv lagstiftning som ärtill förfång för enskilda personer och juridiska personer. Dennya grundlagen innehåller ett direkt förbud mot retroaktiv strafflagstiftning.Det innebär att de lagar och föreskrifter som beslutar om inte fårmedföra att straff ådöms för gärning som icke var straffbelagd när gärningenbegicks. Förbud mot retroaktiv strafflagstiftning finns också i Europarådetskonvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. På övriga områden, t. ex. skattelagstiftningens, förekommer delicke några lagregler som förbjuder retroaktiv lagstiftning. Imotionen 1178 har vi motionärer framhållit att ett utmärkande drag i vårträttssamhälle är att ett beslut som fattas skall gällaframdeles och inte ha retroaktiv verkan. Vi framhåller vidare i motionen:"En omvänd situation, där ansvaret för ett handlande vid en lidpunkt ärosäkert på grund av alt de juridiska konsekvenserna bestäms vid en senaretidpunkt och då med retroaktiv verkan, skapar stor osäkerhet och är i hela sillperspektiv demoraliserande. Retroaktiv lagstiftning som är till förfång förenskilda människor och juridiska personer är helt oförenlig medrättssäkerheten." Utskoliei, som avulskolisbetänkandel alt döma synes vara enigt, slår fast att en allmän strävanbör vara att undvika all ge lagstiftningen retroaktiv verkan. Det är vackerttänkt och vackert sagt. Men tyvärr förekommer det då och då retroaktivlagstiftning som är till förfång för många människor. Utskottetframhåller vidare i sin skrivning: "Det är en angelägen uppgift förriksdagen som lagstiftare att noggrant pröva hithörande frågor och därvidsträva efter en sådan lösning av problemen som bäst tillgodoser såväl denenskildes rättsskydd som det samhällsintresse som kan motivera avsteg från denallmänna principen på detta område." Man häller alltså en dörr öppen.Utskottet är inne på att även skall kunna stiftaretroaktiva lagar som är till förfång för den enskilde och juridiska personer.Min förhoppning är att fri- och rättighetsutredning, som bl. a.behandlar frågan om retroaktiv lagstiftning, kommer att se mera till demänskliga rättigheterna än vad utskottet gjort. Tillsist, herr talman! Jag är tillfredsställd med att utskottet besvarat minmotion. Det noteras som en viss framgång för mig personligen som riksdagsmanoch motionär. Jag har under mina år i vant mig vid att utskottetkallsinnigt och hårt bara avstyrkt mina motioner, men har man alltsåbesvarat motionen. Det är i alla fall en framgång. Jag har ingetyrkande. Egentligen är det en svidande kritik som och hansmedmolionärer riktar mot moderata samlingspartiets representanter inte bara ikonstitutionsutskottet utan även i t. ex. skatteutskottet, där man förra åretmed moderat medverkan beslöt att retroaktivt ändra beskattningsreglerna förpartrederier. Moderata samlingspartiets representanter i skatteutskottettillstyrkte ett förslag härom, och jag tror man vågar påstå att de hade myckelstarka skäl för sitt ställningstagande. Menherr säger alltså alt retroaktiv lagstiftning är helt oförenligmed rälissäkerheien. Det är en myckel allvarlig anklagelse inte minst mot egnapartivänner. Omman driver linje hårt och onyanserat får det orimligakonsekvenser. Man kanske rent av vågar påstå att det får omänskligakonsekvenser i vissa fall. sade lagberedningen att de skiftningar iden etiska åskådningen som ofta ligger bakom lagändringar inom familjerättenkräver att de nya bestämmelserna blir ome-delbert tillämpliga, medan man åandra sidan måste ta skälig hänsyn till rättsläget sådant det gestaltar sig vidden nya lagens ikraftträdande. Somexempel på lagstiftning som fått verka redan på bestående rättsförhållandenkan man ta reglerna om adoptivbarns arvsrätt. Även införandet av arvsrätt förutomäktenskapliga barn har ansetts utgöra ett exempel på lagstiftning medretroaktiv verkan. Att utomäktenskapliga barn får arvsrätt är visserligen tillfördel för dem, men det kan vara till förfång för andra människor, och herrFridolfsson säger att det är Denna rimliga och rättvisa reform att även utomäktenskapligabarn skall ha arvsrätt skulle alltså inte gä att genomföra, om man driver denhär principen hårt och intensivt. Utskottetanser att detta är ett grannlaga problem och att det kräver varsamhet. har redan citerat den centrala bedömningen i utskottets betänkande,där man säger att det är "en angelägen uppgift för somlagstiftare att noggrant pröva hithörande frågor och därvid sträva efter ensådan lösning av problemen som bäst tillgodoser såväl den enskildes rättsskyddsom det samhällsintresse som kan motivera avsteg frän den allmänna principenpå detta område". ville framställa som oerhört positivt att konstitutionsutskottetinte kallt avstyrkt hans motion. Formuleringen "besvarad med vad utskottetanfört" är en markering av att utskottet ser just re-troaktiviteten som enviktig sak som kräver noggrann prövning och stor vaksamhet. Men väl ändå vara medveten om att besvarad inte är detsamma som tillstyrkt.Att man förklarar en motion besvarad innebär att man inte bifaller den. HerrFRIDOLFSSON (m): nämner skatteutskottets ställningstagande och demoderata ledamöternas inställning i den frågan. Det är riktigt att man gjordeett uttalande, men detta får icke tas som en sympatiyttring vad gällerretroaktiv lagstiftning. hade i fråga om partrederierna klartfastslagit att en ändring skulle vidtagas. Beslutet kom något . Omjag med bil kör Essingeleden med en fart av är jagen laglydig bilförare. Men låt oss göra tankeexperimentet att myndigheterna den1 ändrar hastighetsbegränsningen på till 50kilometer . Det är icke möjligt att efter åtala migför att jag körde med en fart av . Likanaturligt borde det vara att om jag upprättar ett avtalsom är en laglig handling, skall detta avtal gälla även vid en eventuelländring av den aktuella lagen eller . Ett aktuellt exempel om retroaktivitet är förslageti den nya skattereformen - att avdragsrätten för socialförsäkringsavgiftenskall slopas. Det är en retroaktiv lagstiftning som vi principiellt vänder ossemot. Vi är också principiellt emot all annan retroaktiv lagstiftning. Det ärviktigt att detta slås fast. När det gäller strafflagstiftningen kan det inte bli fråga om attretroaktivt utdöma straff för begångna brott. Det är t. o. m. infört i den nyaregeringsformen. Men i fråga om skattelagstiftningen för partrederier är sakenen annan. Där var syftet att komma till rätta med allvarliga missförhållanden,och de som drabbades av denna retroaktivitet Förbud mot retroaktiv lagstift ning Nr 120-------- bedömdeskunna tåla densamma. Dessutom lämnades information i det den- ' '"' ' sariska god tid. Men försök inte, herrFridolfsson, komma ° f&n att det var ett avsteg från principen. Jag vill härställa herr --------------- formulering i motionen och hans uttalanden motvad skat teutskottet inklusive de moderata representanterna har sagt. I sin motion säger följande: "Retroaktiv lagstiftning, som är till för-- fång för enskilda människor och juridiska personer, är helt oförenlig med rättssäkerheten." Det är mycket starka ord, och där finns inget utrymme för reservationer. inklusive de moderata representanterna säger följande: "Som anförs i propositionen talar emellertid särskildaskäl för att i detta fall - så som också redan tidigare skett bl. a. beträffande transaktioner av ifrågavarande slag - göra avsteg från denna princip." Det gäller alltså principen om att man bör undvika retroaktiv lagstiftning. 1 det här fallet var det således fråga om ett avsteg frän denna princip, men håller fast vid sin stelbenta formulering i sin motion liksom här . Detvar på sätt och vis synd att inte lyssnade på den föregåendedebatten dä sade att om lagrådsgranskningen kunde utvidgas, såskulle den kunna sättas in inte minst när det gällde de fall av retroaktivlagstiftning som kunde bli aktuella i fortsättningen. Det var alltså ingetdefinitivt avvisande av all retroaktivitet, utan det var att lämna en dörröppen. Föratt visa hur denna retroaktiva lagstiftning fungerar i praktiken kan manexempelvis peka pä den retroaktiva höjning av aktiekapitalet från 5 000 kronortill som genomfördes . Det går inte att drivauppfattningen att man inte kan tänkas ändra på förhållanden under någraomständigheter bara därför att det blir retroaktivitet. Man skulle mycket välkunna tänka sig att beskattningen av aktiebolag skärptes mycket hårt, t. o. m.så hårt att de gick i konkurs. Man kan göra det tankeexperimentet. Denmöjligheten har man. Det innebär ingen retroaktivitet. Det kolliderar inte medherr princip. Omdet nu finns en mängd sådana här faktorer som påverkar företagens förhållandenkan man fråga sig: Är det då så orimligt att, om man bedömer att det ärangeläget att företagen stärker sitt fasta kapital, inbjuda bolagen att underen väl tilltagen övergångstid försöka öka sitt aktiekapital? Jag tar de härkonkreta exemplen för att visa att det är en orimlighet att driva den här tesenså hårt som gör i sin motion. I själva verket har han ju isitt inlägg då han försvarade skatteutskottets ställningstagande visat att detinte är sä alldeles helt med principfastheten. Jag ber med detta att få yrkabifall till utskottets hemställan. Jag skall inte förlänga debatten mycket. Jag vill bara replikera tillherr att jag lämnade inte dörren öppen i princip. Frågan omretroaktiviteten är ju inte en fråga om svart eller vitt, re- troaktivitet eller interetroaktivitet. Det är ett något fyrkantigt sätt att framställa saken på. Härgäller det ju : Vilka tidpunkter skall man tillägga betydelse när mantalar om retroaktivitet? Den lagstiftning vi har haft tidigare innehöll förbudmot retroaktiv lagstiftning när det gällde straffrätten. På civilrättens områdehar man inom förmögenhetsrätten haft den principen att man skall räkna fråntidpunkten för ett avtals ingående. De rättsregler som gällde då ett avtalingicks skulle den som ingick avtalet kunna räkna med skulle gälla ifortsättningen också. Mensedan kan det naturligtvis hända något som gör att man ur strikt juridisksynpunkt kan fundera på andra synpunkter såsom relevanta. Och det var där jagmenade att lagrådsgranskningen skulle komma in, naturligtvis inte för attlagrådet skulle göra politiska avvägningar utan för att kunna ta ställning tillden juridiska aspekten vid bedömning av frågan om retroaktiviteten och däeventuellt varna för att här sker ett avsteg från tidigare praxis om manbehandlar ikraftträdandet på det sättet. Jag menade inte att man skall gå ifrånprincipen om förbud mot retroaktivitet. HerrFRIDOLFSSON (m): Jag kan lugna med attmin personliga principfasthet i den här frågan är obruten. Jag hävdar att detär orimligt och oförenligt med rättssäkerheten att företa retroaktivlagstiftning. Jag tror - jag kan bara tro - att den uppfattningen delas avmedborgarna utanför det här huset i mycket stor omfattning. Jag vidhåller attom en person eller ett företag , , handlar på ett sättsom är rätt, riktigt och korrekt enligt alla lagar och förordningar ochriksdagen sedan, säg eller , beslutar en lagstiftning somhelt rycker undan grunden för vad man gjorde , så är dettaicke förenligt med rättssäkerheten. På den punkten ger jag mig icke en tum. Jaganseratt detta är i grunden fel. Den principen håller jag hårt på. Uppenbarligen svävade på målet när han i ett försökatt försvara de moderata representanternas ställningstagande i skatteutskottettalade om att det i det fallet gavs information i rätt tid, osv. Men likafulltvar detta ett avsteg från principen om att man bör undvika retroaktivitet, ochherr anförde argument för att det var viktigt att i detfallet gjorde detta ställningstagande. .Fråganhar behandlats i , och jag har i och för sig inte kollat upp det hela,men jag kan inte minnas att vid det tillfället protesteradeoch drev den här principen. Det är möjligt att han gjorde det, även om jag intekänner till det. Men om inte gjorde det har han gjort sigskyldig till ett avsteg från den princip som han så ivrigt företräder här, ochi själva verket skall han väl i så fall hedras för alt han kan ta hänsyn tillalt i vissa fall argumenten för retroaktivitet är så starka all de väger överde betänkligheter som man i och för sig kan ha när det blir fråga omlillbakaverkande lagstiftning. ex. fallet med utomäktenskapliga barns arvsrätt. Driver man principen hårtoch omänskligt måste man motsätta sig arvsrätt för utomäktenskapliga barn - ensådan självklar, rimlig och rättvis reform. Det kan alltså få orimligakonsekvenser om man hemfaller åt tidvisa principfaslhet. Tillfru vill jag säga alt jag är lacksam för hennes klargörande. Jagtänkte säga att hon ju skrivit under betänkande, mennär jag titlar på närvaroförleckningen ser jag att hennes namn inte finns meddär. Men i varje fall har man frän moderat häll i konslilutionsulskotlet ställtsig bakom formuleringen att bör sträva efter "en sådan lösningav problemen som bäst tillgodoser såväl den enskildes rättsskydd som detsamhällsintresse som kan motivera avsteg frän den allmänna principen på dettaområde". HerrFRIDOLFSSON (m): Jag vet inte om kammarens ledamöter upplever mig som en person somsvävar på målet. Det anser nu att jag gör. Jag vill bara allrasist slå fast beträffande det exempel som dragit upp - frågan ompartrederierna - att vår uppfattning var att hade aviserat att enändring skulle ske. Av den anledningen menar vi att den lagstiftningen icke varretroaktiv. Slopandetav avdragrätten för socialförsäkringsavgifter är ett aktuellt fall sommänniskor inte hört talas om förrän just . Det är där skillnadenligger. 1 övrigt vill jag hänvisa till vad jag framhållitförut i denna debatt. Framför allt vill jag åberopa de av två sista raderna i vår motion. Vi menar att retroaktiv lagstiftningsom är till förfång för enskilda människor och juridiska personer är heltoförenlig med rättssäkerheten. Den principen håller jag pä lika starkt nu islutet av debatten som vid dess början och allt framgent. Jag är ledsen, men har fel. hartydligen stött skatteutskottets betänkande nr 2 är 1973. Om vad han har givit sitt stöd ät finner han att det där står: "Somanförs i propositionen talar emellertid särskilda skäl för att i detta fall göraavsteg från denna princip", nämligen principen om att man bör undvikaretroaktivitet. Mot den bakgrunden tycker jag det kan vara befogat att säga attherr driver två linjer sam- Han är iprincip väldigt principfast, men när det kommer till verk- Nr 120 Utbyggnad av reglerna om företagsrevision ligheten gör han avkall päsina principer. Överläggningen var härmedslutad. Nr61 med anledning av framställningen 1974:21 från förvaltningsstyrelseom ombildande av tjänsterna som kanslichef inom riksdagensutskottsorganisation till visstidstjänster med rätt till förordnandepension. Nr51 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 1974:130 med förslag till lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370), m. m. Nr52 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:139 med förslag till lag omändring i förordningen (1961:180) om tillverkning av sprit och vin, m. m. Kammaren biföll vadutskotten i dessa betänkanden hemställt. § 11 Utbyggnad avreglerna om företagsrevision Föredrogs lagutskottets betänkande nr 29 ianledning av motion om utbyggnad av reglerna om företagsrevision. HerrBERGQVIST (s): träffade jag en person som jobbat som företagsrevisori fiera är. Vi kände varandra sedan gammalt och jag passade pä att ta uppnågra av de frågor som vi har aktualiserat i motion nr 387. Då sade han: Jaghar slutat som revisor. Som revisor ställdes jag så ofta inför besvärligasamvetskonfiikter. Skulle jag tiga inför transaktioner som visserligen kundevara till förmån för aktieägarna men som var mycket tvivelaktiga gentemotsamhället? Jag visste att om jag protesterade och kom medinvändningar skulle jag göra mig omöjlig. Det skulle sprida sig i affärskretsaroch jag skulle få svårt att få jobb i fortsättningen. Jag har inte underlag för att påstå att detta fall är typiskt. Men nogställer det på sin spets det orimliga i att revisorerna i praktiken utses avdem som de är satta att kontrollera. Därför är det med tillfredsställelse jagser att utskottet i princip ansluter sig till vad vi i motionen sagt om viktenav en oberoende ställning för revisorerna. Det är utmärkt att det ibetänkandet sägs: "För att en opartisk revision 4 protokoll 1974. Utbyggnadav reglerna om förelagsrevision i alla lägen skall kunnagaranteras, är det enligt utskottets uppfattning angeläget att revisorernaintar en självständig ställning inte bara i förhållande till styrelse ochverkställande direktör utan också i förhållande till bolagsstämman." Låtoss hoppas att det snart skall vara möjligt för att fatta ett beslutsom innebär att uppgiften att utse revisor läggs på ett samhällsorgan. Jagär också nöjd med att utskottet finner att de nuvarande begränsningarna irevisionsplikten för olika företagsformer kan ifrågasättas, och vidare attutskottet anser att det kan vara anledning att undersöka hur revisorernasarbetsuppgifter och rapporteringsskyldighet närmare bör utformas. Detfinns alltså många positiva ställningstaganden av lagutskottet som borde beredavägen för rätt radikala grepp i det reformarbete som förbereds i kanslihuset. Mendet är också några punkter där jag inte tycker att sista ordet borde vara sagti och med lagutskottets betänkande. Motionenhar skickats ut på en rätt omfattande remissomgång, och jag är tacksam för attutskottet har tagit så allvarligt på den här frågan. Men när man redovisarremissyttrandena i reciten säger man bara följande: "De i motionenframförda förslagen till utbyggnad av reglerna om företagsrevision har tillövervägande del fått ett negativt mottagande." Däman utser remissinstanser vill man naturligtvis få in så många olika synpunktersom möjligt, och man väljer inte nödvändigtvis ut remissorganen i sädanaproportioneratt majoriteten bildar ett representativt urval.