prot · FX0995 · 1974-12-31 00:00:00 — dels anta det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1945:844) om förbud mot arbetstagares avskedande ianledning av äktenskap eller havandeskap m. m., 7. att riksdagenmed förklaring att propositionen borde ändras i fråga om förslaget till lag omändring i lagen (1974:12) om anställningsskydd skulle anta förslaget med denändringen att 21 § erhöll av utskottet föreslagen lydelse, 8. att riksdagenskulle anta övriga i propositionen framlagda lagförslag. 1. beträffandeinrättande av tolkningsnämnder m.m. av herrar () och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:1811, yrkandena2 och 3, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffanderätt för icke-kollektivavtalsbunden arbetstagarorganisa tion att utse facklig förtroendeman av (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med förklaring attpropositionen 1974:88 borde ändras i fråga om 1 § förslaget till lag om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen skulle anta paragrafen i den lydelsereservanten föreslagit, innebärande att arbetstagarorganisation som företräddeminst en femtedel av arbetstagarna på en arbetsplats alltid skulle ha rätt attutse fackliga förtroendemän. 3. beträffande rätt tiU längre ledighet i samband medbarnsbörd m. m. av herrar () och () som ansett attutskottet under 6 bort hemställa, dels med bifall till motionen 1974:558, yrkandet 5, somsin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört om rätt tilllängre tids ledighet i samband med barnsbörd m. m.. dels anta det i propositionen framlagda förslaget tiUändring i lagen (1945:844) om förbud mot arbetstagares avskedande i anledningav äktenskap eller havandeskap m. m. TUl betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande överläggningsrätten enligtstatstjänstemannalagen av (vpk). Maj:t hade i propositionen1974:77, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoll överarbetsmarknadsärenden den 5 aprU 1974, föreslagit 1. lag omrättegången i arbetstvister, 2. lag omlagsökning och betalningsföreläggande för fordringsanspråk i anställningsförhåUanden, 3. lag om ändringi lagen (1928:253) om kollektivavtal, 4. lag om ändringi lagen (1936:506) om förenings- och förhand-Ungsrätt, 5. lag om ändringi lagen (1939:727) om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagaremed anledning av värnpliktstjänstgöring m. m., 6. lag om ändringi lagen (1945:844) om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagaremed anledning av äktenskap eller havandeskap m. m., 7. lag om ändringi lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare, 8. lag om ändringi lagen (1974:12) om anställningsskydd, 9. lagom ändring iarbetarskyddslagen (1949:1), 10. lag om ändring i lagen (1963:114)om semester, 11. lag om ändring i lagen (1969:93) ombegränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt, 12. lag om ändring i lagen (1970:215)om arbetsgivares kvittningsrätt, 13. lag om ändring istatsfiänstemannalagen (1965:274), 14. lag om ändring ikommunaltjänstemannalagen (1965:275), 15. lag om ändring i lagen (1965:276)om inskränkning i rätten att föra talan mot offentlig arbetsgivares beslut, 16. lag om ändring i lagen (1964:168)om verkställighet av bötesstraff, 17. lag om ändring i lagen (1974:8) omrättegången i tvistemål om mindre värden, samt att bemyndiga Kungl. Maj:t att föra över stat annanordinarie domartjänst än för justitieråd eller regeringsråd som förenades medriänst som ordförande i arbetsdomstolen. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesbl. a. följande: "1 propositionen läggs fram förslag till lag omrättegången i arbetstvister, som ersätter lagen (1928:254) om arbetsdomstol. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. innebär enny domstolsorganisation i arbetstvister samt ingripande förändringar iarbetsdomstolens organisation och verksamhetsformer. 1 syfte att främja en enhetlig rättstillämpning iarbetstvister föreslås att tvister rörande organiserade parter skall handläggasdirekt vid arbetsdomstolen som första och enda domstol, medan tvister rörandeoorganiserade parter först handläggs vid tingsrätt för att därifrån kunna utanbegränsning fullföljas till arbetsdomstolen i andra och sista instans. De föreslagna reglerna tar i princip sikte på alla slagsarbetstvister. De avser även arbetstvister på den offentliga sektorn. Sådanatvister skall alltså i större utsträckningar än f. n. kunna prövas icivilprocessuell ordning, varvid den nuvarande besvärsrätten på det offentUgaområdet i motsvarande mån inskränks. Vissa undantag föreslås dock. I fråga omde offentliga arbetstvisterna undantas t. ex. tvister rörande frågor som intefår regleras i avtal. Detta gäller endast om annat inte är särskiltföreskrivet. Sådana särskilda föreskrifter föreslås beträffandeexempelvis tvister om frågor som regleras i lagen (1974:12) omanställningsskydd. I övrigt undantas bl. a. tvistiga fordringar i konkurs samttvister om ersättning för yrkesskada. De nya reglerna föreslås träda ikraft , dvs. med lagen om anställningsskydd." I detta sammanhang hade behandlats dels den väckta motionen 1974:1548 av m. fl. (vpk) variföreslagits att som sin mening skulle framhålla att rättstvister påarbetsmarknaden inte borde lösas genom skiljedom enligt lagen om skiljemän den14 , dels de i anledning av propositionen väckta motionerna1974:1834 av i m. fl. (s) samt 1974:1836 av m. (vpk) vari föreslagits att beslutade 1. att proposition1974:77 skulle avslås, 2. att riksdagenhos regeringen hemställde om att denna framlade förslag till lag om ettnytt rättsförfarande på arbetsmarknaden som beaktade följande: a) rätt tillkostnadsfri rättegång samt att själv välja ombud för förande av talan, b) rätt att kunnaöverklaga utslag i första instans, c) rätt att fåtvist behandlad på ort inom det län där käranden var bosatt. 1. beträffandeavslag pä propositionen 1974:77 och begäran om nytt lagförslag att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1836, 2. beträffandeskiljeförfarande att med avslag på motionen 1974:1548 skulle anta 1kap. 3 § i det genom propositionen framlagda förslagettill lag om rättegången i arbetstvister, 3. beträffandefrågan om vilket material som fick läggas till grund för dom att medavslag på motionen 1974:1834 skulle anta 4 kap. 3 § i det genom propositionenframlagda förslaget till lag om rättegången i arbetstvister, 4. att riksdagenskulle anta det i propositionen framlagda förslaget till lag om rättegången iarbetstvister i den mån lagförslaget inte behandlats i det föregående, 5. att riksdagenmed förklaring att propositionen borde ändras i fråga om förslaget till lag omändring i statstjänstemannalagen (1965:274) skulle anta förslaget med denändringen att 39 a § erhöll av utskottet föreslagen lydelse, innebärande vissändring av redaktionell art, 6. att riksdagenskulle anta övriga i propositionen framlagda lagförslag, 7. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att föra över stat annan ordinarie domartjänst än förjustitieråd eller regeringsråd som förenades med tjänst som ordförande iarbetsdomstolen. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. Reservation hade avgivits av herrHallgren (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionerna 1974:1836 och1974:1548 skulle dels avslåpropositionen 1974:77 och motionen 1974:1834, dels begära att regeringen snarastlade fram förslag till ny lagstiftning om rättegången i arbetstvister ienlighet med de riktlinjer reservanten förordat. HerrERIKSSON i (fp): Vi kommer att behandla tre betänkandenom arbetsrättsliga frågor. Det ena betänkandet, nr 14, behandlar problem somhänger samman med den antagna lagen om anstäUningsskydd. De båda andrabetänkandena, nr 15 och 16, grundar sig på två stora propositioner, vilka i sintur bygger på förslag av den s. k. Ämanska utredningen. Det är ett omfattandematerial som utskottet haft att behandla och detta är ett uttryck för det ökadeintresse som arbetslivets reformering tilldrar sig. En viktig del av dettareformarbete utgörs av förnyelse av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Vad vii dag behandlar är ingalunda slutkapitlet i detta arbete. Redan till höstenkommer vi här i sannolikt att få ta ställning till ett förslag omökade möjligheter till ledighet för studier för de anställda. Före årsskiftetberäknas också arbetsrättskommittén avge sitt med spänning motsedda betänkande,som kan väntas behandla de grundläggande frågorna om relationen mellanarbetsgivare och arbetstagare. Innan jag går över till att helt kort göra någrakommentarer till de båda propositionerna vill jag med några ord ta uppriksdagens och utskottets arbetsmöjligheter när propositioner avlämnas sent. Propositionen 88 bordlades på den sista officiellttillåtna propositionsdagen, och propositionen 77 tolv dagar senare.Propositionerna kom dessutom delvis i form av stencil och förelåg inte i tryckförrän åtskilliga Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. veckorefter avlämnandet till . Det är självklart att det är mycketbegränsade möjligheter för enskilda riksdagsmän och partigrupper att som står till buds sätta sig in i dessa båda omfattande förslag. Jagvågar också påstå att utskottet får en alltför för sittgranskningsarbete. Jag vill ta fram en aspekt som man inte alltid tänker på idetta sammanhang. granskades propositioner av det slag vinu behandlar i lagrådet. Jag skall inte gå in på om så borde ha skett i det härfallet, men den tidigare lagrådsgranskningen hade den effekten att riksdagenfick en lagrådsremiss som regelmässigt innehöll allt det väsentliga sompropositionen senare kom att omfatta. En sådan lagrådsremiss förelåg före propositionens avlämnande. hade då tämligen godtid på sig att sätta sig in i förslagen, och ett sent propositionsavlämnandevar lättare att tolerera än nu då propositionerna helt och hållet är nyttmaterial. Jag skall inte ytterligare fördjupa mig i den välkända ochnästan återkommande frågan om sent avlämnade propositioner. Vi är allamedvetna om att det finns flera aspekter på denna fråga. Det hänger samman medambitionen att snabbt få reformer genomförda osv. Jag är också medveten om arbetat hårt i departementet för att över huvud taget få fram de aktuellapropositionerna. Men jag skulle vilja och därvidlag tror jag mig tala förhela utskottets räkning rikta en vädjan till de båda statsråden idepartementet att verka för att reformarbetet läggs upp på ettsådant sätt, att det blir utrymme för att noggrant pröva frågorna. De båda propositionerna innehåller en mängd lagförslag avvilka huvuddelen endast är en uppföljning av reformen eller enkonsekvens av de två stora lagar som föreslås: Lagen omfacklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. Lagen omrättegång i arbetstvister. Dessa båda lagar har det gemensamt att de ger formellaregler och ramar för parternas handlande. Rättegångslagen är delvis en följd av den antagnalagen om anställningsskydd, men reformen har därutöver till syfte att skapa enså enhetlig rättegångsordning som möjligt i aUa mål som rör tvister mellanarbetsgivare och arbetstagare. Att få en gemensam slutinstans, arbetsdomstolen,i dessa mål ser utskottet som en stor fördel. Arbetsdomstolen har varit ettvärdefullt instrument i utvecklingen av förhållandena på svensk arbetsmarknadoch därmed för hela samhällsutvecklingen. Man har därför anledning att medtillfredsställelse konstatera att det varit möjligt att utforma de nyalagstiftningarna på ett sätt som innebär att arbetsdomstolens karaktärbibehålles. Utskottet har också - med undantag för vpk enhälligt tillstyrktden lagreglering som föreslås i propositionen. När det gäller förtroendemannlagen råder också i stortsett enighet i utskottet. Det kan väl inte undvikas att vissa frågeteckerfinns inför en lagstiftning av en typ som vi saknar motsvarighet till tidigare.Åtskilliga problem förutsätts dessutom parterna lösa genom kompletterandeöverenskommelser. Lageninnehåller en principiell nyhet, nämligen att arbetstagarparten tillerkännstolkningsföreträde om parterna inte kan enas om hur lag eller avtal på dettaområde skall tolkas. Med det ansvar och den måttfullhet som präglar svenskfackföreningsrörelse är vi övertygade om att organisationerna kommer attutnyttja sina rättigheter på ett rimligt sätt. Jag skall inte gå närmare in på detaljerna i de trebetänkandena. Från vårt håll kommer att ta upp en del detaljfrågor.Jag vill endast med några ord beröra de båda reservationer som från moderatasamlingspartiets sida anförts till betänkandet 15. Enligt min meningar ingen avdessa reservationer helt nödvändig, om jag skaU uttrycka mig försynt. I reservationen 1 vill man att regeringen skall påverkaparterna att träffa kompletterande avtal till förtroendemannalagen. DessutomskaU regeringen verka för att ett icke lagreglerat system med tolkningsnämnderinrättas. Utskottsmajoriteten, dit vi folkpartister också hör, anser attparterna är fullt kompetenta att på egen hand och utan pekpinnar frånregeringens sida sköta sina förhandlingar. Vill parterna ha någon form avgemensamma organ för tillämpning av förtroendemannalagen kan de också ta uppdetta utan regeringens hjälp. 1 reservationen 3 vUl att i utredning fåprövat frågan om längre tids ledighet med bibehållet anställningsskydd - förnyblivna mödrar. Jag vill påminna om att vi i länge verkat för på olika sätt förbättrar möjligheterna för småbarnsföräldrar att ta hand omsina barn. Hela det problemkomplexet, som självfallet har en mycket viktigekonomisk sida, är emellertid under utredning, och det är därför enligt vårmening knappast lämpligt att nu göra uttalanden om vilka resultat utredningenbör leda tiU. Vi tycker att man enligt god svensk politisk tradition skallavvakta det beslutsunderlag vi får genom utredningsbetänkandet. Sist vill jag säga att de beslut vi efter denna debattskall fatta är slutstenen i ett lagstiftningsarbete vars grundmaterial denÅmanska utredningen producerat. Vi vet allesammans att stridens vågor stundomhar gått höga om kommitténs olika förslag. Detta har enligt min mening varitförklarligt med hänsyn till att kommittén i stor omfattning bearbetat områdendär det tidigare i saknats arbetsrättslig lagstiftning. Låt mig baraavslutningsvis konstatera att utredningens förslag efter vissa modifikationerlett fram till betydelsefulla reformer Inom svenskt arbetsliv. Med detta ber jag, herr talman, att få yrka bifall tUlutskottets hemställan i de tre betänkandena 14, 15 och 16 fråninrikesutskottet. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. HerrOSKARSON (m): I sitt betänkande nr 14 behandlarinrikesutskottet ett antal motioner som bl. a. gäller anställningstryggheten. Isamband med att fastställde lagen om anställningsskyddföreslog utskottsmajoriteten en utvidgning av överiäggningsrätten i så måttoatt den organisation som den berörda arbetstagaren tillhör alltid skulle fårätt till överläggning med arbetsgivaren vid varsel om uppsägning eller avsked.I reservation från de socialdemokratiska ledamöterna fasthöll dessa vid propositionens förslag att överläggningsrätten skall vara Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. förbehållenden organisation som brukar stå i kollektivavtalsförhållande tillarbetsgivaren. Reservationen vann i riksdagsvoteringen. Därför är det helt naturligt att vi som stodbakom utskottsmajoriteten fullföljer vår uppfattning i motion till åretsriksdag, nämligen motionen 1541 av herrar , Ekinge och mig. Dennamotion har i inrikesutskottets betänkande nr 14 fått en ganska positivbehandling. Utskottet uttalar förståelse för den tanke som ligger bakommotionen och säger på s. 10 i sitt betänkande: "Enligt utskottets uppfattning bör det vara möjligtatt, utan att bryta sönder en ordning som gäller, i väsentlig gradtillgodose de intressen som ligger bakom motionen. En organisation kan av någotskäl vanligen att endast ett fåtal medlemmar är anställda inom ett avtalsområde ha mindre intresse av att stå i kollektivavtalsförhällande till arbetsgivarenmen likväl vilja företräda sin medlem vid överläggningar om uppsägning ellerpermittering till följd av inskränkning i driften. I sådana fall bör det varamöjligt för organisationen att, utan att träda i allmäntkollektivavtalsförhållande till arbetsgivaren, på förbundsplanet tecknakollektivavtal om rätten till överläggning i arbetsbristfallen. Med en sådanordning kan alltså organisationer som driver en seriös facklig verksamhet iförväg tillförsäkra sig inflytande i aktuella hänseenden på områden där deallmänt sett har ett mindre engagemang." Utskottet anser också att man bör avvakta utvecklingen ochse om inte systemet fungerar enligt de riktlinjer som utskottet har angett.Skulle olägenheter uppkomma vid tillämpning av reglerna så bör dessasutformning övervägas i samband med prövning av arbetsrättskommitténs väntadeförslag. Denna sin uppfattning vill utskottet att Kungl, Maj:tges tUl känna. Även om det finns anledning att sätta ett frågetecken förhur utskottets förslag tUl lösning kommer att verka i praktiken anser jag attmotionens syfte har godtagbart tillgodosetts, varför jag på denna punkt yrkarbifall till utskottets förslag - men helt naturligt med det förbehållet att, omerfarenheterna av de regler som utskottet nu förordar skulle bli negativa, pånytt få återkomma. Vid betänkandet nr 14 finns fogat ett särskilt yttrandeangående de ekonomiska konsekvenserna för företag och anställda på grund av s.k. force majeure-situationer vid företagen. Denna fråga kommer att närmarebehandlas av . Låt mig sedan övergå till betänkande nr 15. I dettabehandlar inrikesutskottet förslag till lag om facklig förtroendemans ställningpå arbetsplatsen. Utskottet lika väl som vi reservanter tillstyrker lagen pådet aktuella området även om vi reservanter hellre hade sett att dessa frågorlösts genom förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Man har redan, som äralla bekant, kommit långt på den vägen då det gäller ett förtroendefulltsamarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare. I en trepartimotion i anledning av propositionen, med herrOlsson i som första namn, föreslås bl. a. att man skulle skjuta upplagens ikraftträdande tUl i stället för att, som propositionenföreslår, den skall träda i kraft , detta för att parterna påarbetsmarknaden skulle få tidsutrymme att komplettera lagen med avtal. Alla äröverens om att sådana kompletterande avtal erfordras. Att åstadkomma sådanaavtal fram till är ju omöjligt. Utskottets ordförande berörde tidigare tidspressen isamband med behandlingen av propositionerna. Jag vill säga att det visserligenhar blivit ganska vanligt med en sådan tidspress under senare delen av riksdagssessionernamen att dessa propositioner torde slå alla rekord. återstår tilllagens ikraftträdande, och bör lagen, som jag tidigare sade, hakompletterats med avtal mellan arbetsmarknadens parter. och jag har i reservationen 1 framhållitdetta, men med hänsyn till sambandet med annan arbetsrättslig lagstiftning harvi inte motsatt oss att lagen skall träda i kraft i enlighet med propositionensförslag. I den förut nämnda motionen föreslås också att branschvisatolkningsnämnder inrättas med uppgift att till dess arbetsdomstolen avgjort entvistefråga mellan parterna ge anvisningar om hur lagstiftningen skall tolkas.Dessa tolkningsnämnder, som bör vara partssammansatta med en opartiskordförande, måste ha en hög beredskap och snabbt kunna meddela beslut. Ochenligt vår uppfattning bör tolkningsnämndens beslut gälla tills arbetsdomstolenavgjort tvisten. Det innebär inte, som utskottets ordförande ville göragällande, att vi på något sätt inte skulle anse att arbetsmarknadens parterskulle vara fullt kompetenta att handlägga dessa frågor. Tvärtom, vi har ansettatt det är just arbetsmarknadens parter som skulle ha de största och bästaförutsättningarna att handlägga dessa frågor inom ramen för en tolkningsnämnd. Vi reservanter anser, i likhet med motionärerna, attsådana tolkningsnämnder skulle skapa möjligheter för en ändamålsenlig ochsmidig anpassning av lagen till de skiftande förhållanden som råder inom olikadelar av näringslivet. Man skulle också härigenom på ett bättre sätt kunnabeakta de problem som den ifrågasatta lagstiftningen kan och med säkerhet ocksåkommer att skapa, framför allt bland små och medelstora företag. I reservationen 1 vid inrikesutskottets betänkande nr 15har och jag följt upp förslagen i trepartimotionen 1811 i dettaavseende, och jag ber härmed att få yrka bifaU tiU dessa förslag. I propositionen 88 behandlas också ändringar i lagen omförbud mot arbetstagares avskedande i anledning av äktenskap, havandeskap m. m.Departementschefen föreslår, att anställningsskyddet förlänges från sex . Förlängningen är en anpassning till den av riksdagenbeslutade motsvarande förlängningen av ersättningstiden för föräldrapenning. I motion från moderata samlingspartiet har vi yrkat påutredning och förslag om rätt till full tjänstledighet med bevaradanställningstrygghet för föräldrar tills barnet fyllt och rätt tillpartiell tjänstledighet tills barnet fyllt . Värdet och betydelsen av enlugn och trygg uppväxtmiljö för barnen torde välalla kunna vara överens om. Och inom vårt parti anser vi att en sådantrygghetsmiljö i de allra flesta fall bäst tillförsäkras barnen genom vård ochtillsyn i det egna hemmet. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. Utskottsmajoriteten har avstyrkt det i motionen framfördakravet. och jag har i reservationen 3 hemställt om bifall tillmotionsyrkandet på denna punkt. I reservationen liksom i motionen har vi framhållit, attdet är fråga om anställningstrygghet och inte om ekonomisk kompensation underledighet. Vad vi vill är att en förälder skall få rätt att ha kvar sinanställning vid tjänstledighet i samband med barnsbörd intill dess barnet fylltett år och även rätt till partiell ledighet intill dess barnet uppnått en ålderav . Denna möjlighet finns redan för statstjänstemän. Dessa kannämligen mot avstående av lön få tjänstledighet t. o. m. än ett år.Vi anser att detta bör vara möjligt även för andra arbetstagare änstatstjänstemän. Vad vi reservanter begärt här vill jag återigen hänvisatill utskottets herr ordförande, som gjorde gällande att det inte var lämpligtatt nu ta upp den frågan - är att den utredning som tiUsatts meduppgift att bl. a. pröva frågan om ersättningstidens längd även skall pröva detförslag från moderata samlingspartiet som jag här har redogjort för och attriksdagen skall ge Konungen detta tUl känna. Jag yrkar, herr talman, bifalltill reservationen 3 vid inrikesutskottets betänkande nr 15. 1 betänkandet nr 16 behandlar utskottet förslag tUl lag omrättegång i arbetstvister. När det gäller detta betänkande kan jag instämma ivad utskottets ordförande har anfört, och jag ber därför att få yrkabifall till utskottets hemställan. I dettaanförande instämde (). i (vpk): Den av antagna lagen omanställningsskydd innebär vissa förbättringar jämfört med tidigarelagstiftning på det här området. Förlängd uppsägningstid, skärpt varselskyldighet vidpermittering och uppsägning, turordningsbestämmelser vid uppsägning ochpermittering samt bestämmelser om företrädesrätt till ny anställning m. m. ärav icke oväsentlig betydelse för lönarbetarna. De här nämnda bestämmelserna, och även andra, hade blivitväsentligt bättre och förmånligare för lönarbetarna, om hade antagitde förslag som vpk reste i samband med behandlingen av propositionen då. Regeringsförslaget var behäftat med en hel del brister ochinnehöll negativa punkter. Vid behandlingen av regeringens förslag till lag omanställningsskydd krävde kommunisterna att skulleuttala sig för att svartlistning av arbetare skulle stoppas och att deltagandei strejk aldrig skulle få utgöra grund för uppsägning eller avskedande. 1973års riksdag avslog dessa för lönarbetarna väsentliga krav. I stället biföllsutskottsmajoritetens mening på dessa punkter.