prot · FX0937 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr förste vice talmannen. § 1 Upplästes och lades till handlingarna följande frånjustitiedepartementet inkomna Granskning av bevis för ledamot av m. fl. TUl har från riksskatteverketinkommit bevis för fabrikören . , , , som utsetts tillledamot av samt bevis för lantbrukaren , Utnäs, Forsa,och , Nybyn, , som utsetts tiU förste respektiveandre ersättare för riksdagsledamöterna , och . Granskning av bevisen företas inför chefen förjustitiedepartementet i närvaro av vederbörande fullmäktige i ochriksgäldskontoret. Någonanmärkning framställs ej mot bevisen. Protokoll över den företagna granskningen skall tiUsammansmed bevisen överlämnas till . Rätt utdraget betygar I tjänsten Det skulle antecknas att herrOlsson i (c) utsetts att inträda som ledamot av kammaren i stället förherr i Bäckmora (c) som avlidit. § 2 Herr förste vice talmannen meddelade att till kammareninkommit läkarintyg för , som var sjukskriven den I 1mars-1 . Erforderlig ledighet beviljades. Herr förste vice talmannen anmäldeatt inträdde som ersättare för herrAhlmark under hans ledighet från riksdagsmannauppdraget. § 3 Justerades protokollet för den 1 innevarande månad. Ang. tolkningen av bestämmelse om otillåtetförfarande med pornografisk bild § 4Meddelande ang. val av valprövningsnämnd Jag ber att få meddela att val av ledamöter ochsuppleanter i valprövningsnämnden kommer att företas vid morgondagens sammanträde. § 5 Ang. tolkningen av bestämmelse omotillåtet förfarande med pornografisk bild Herr justitieministern ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 90, och anförde: i har frågat mig om jaguppmärksammat att lagtexten i 16 kap. 11 § angående otillåtet förfarandemed pornografisk bild bereder tolkningssvårigheter och om jag i så fall anseratt detta förhållande föranleder någon åtgärd. Den angivna bestämmelsen infördes i samband medatt det tidigare straffstadgandet angående sårande av tukt och sedlighet upphävdes.Enligt lagrummets nya lydelse skall den som på eller vid allmän plats genomskyltning eller annat liknande förfarande förevisar pornografisk bild på sättsom är ägnat att väcka allmän anstöt dömas till böter eller fängelse . Åtal för brott mot den nya straffbestämmelsen harförekommit i en del fall, men inga mål av detta slag har ännu refererats irättsfallssamlingarna. Erfarenheterna synes även i övrigt vara alltförbegränsade för en bedömning av frågan om bestämmelsen har berett någraspeciella tolkningssvårigheter i rättspraxis. är det därför inteaktuellt att vidtaga några åtgärder. i (fp); Först ett tack till justitieministern försvaret på min fråga. Jag är medveten om att det gäller en relativt nylagstiftning och att det därför inte kan föreligga någon utformad praxis vidlagtiUämpningen. Justitieministern säger också: "Erfarenheterna synes äveni övrigt vara alltför begränsade för en bedömning av frågan om bestämmelsen harberett några speciella tolkningssvårigheter i rättspraxis." För mig stårdet dock helt klart att det föreligger tolkningssvårigheter och att lagtillämpningendärför är mycket oklar. Svårigheterna gäller för det första vad som ligger ibeteckningen pornografisk bild. Jag vill påminna om att lagrådet redan vid singranskning ansåg att det uttrycket inte var bra. En tingsrätt har t. ex.tillmätt bildstorleken avgörande betydelse, vilket såvitt jag förstår inte allsvar lagstiftarnas mening. Den andra svårigheten är att avgöra vad som menas meduttrycket "ägnat att väcka allmän anstöt". En tredje svårighet tycksvara oklarheten om när polisen har möjlighet att ingripa mot otillåtetförfarande med pornografisk bild. Jag har åtminstone i något sammanhang settuppgiften att det kan ske först när någon anmält att sådantförfarande ägt rum och att det inte räcker om bara en anmäler -det skall varaflera anmälningar. Enligt min mening är det viktigt att ett klarläggande skerpå bl. a. dessa punkter. Det känns otillfredsställande att en kvinna som riverner några anstötliga porrlöpsedlar skall dömas till en månads fängelse, medande näringsidkare som bryter mot lagen går fria. Vad som menas med pornografisk bild borde inte vara svårtatt klarlägga. Svårare tycks det vara att tolka uttrycket "ägnat att väckaallmän anstöt". Betyder det, herr statsråd, att det skall föreliggauttalad avsikt att väcka anstöt? Och vem skall i så fall avgöra om det förelågsådan avsikt vid visning av bilden i fråga? Vore det inte möjligt att uttryckadet mindre svårtolkat, t. ex. med följande formulering: Den som på eller vidallmän plats genom skyltning eller annat liknande förfarande förevisarpornografisk bild på sätt som väcker allmän anstöt dömes för otillåtetförfarande med pornografisk bild. Det borde också vara möjligt att någorlundaklart ange vilka bUder som faller under den aktuella lagparagrafen och sompolisen därför har anledning ingripa emot och detta även utan någon anmälan. Jag skulle uppskatta om justitieministern ville svara påeller åtminstone kommentera de frågeställningar jag här berört. Ang. tolkningen av bestämmelse om o tillätetförfarande med pornografisk bild Jag vill först säga att det ingalunda är så,om i tror det, att affärsinnehavare som har skyltat medsådana här bUder eUer tidskrifter har gått fria. Även om, som jag nämnde, detinte finns särskilt många fall som vi känner till har jag sett åtminstone tvåstycken domar av , där affärsföreståndare har dömts för brott motden nu aktuella bestämmelsen. Ett tredje mål är under prövning i hovrätten. Sedan, , är det klart att det alltid är ensvår sak för domstolarna när det kommer in på en bedömning av vad som kan väckaallmän anstöt. Det är givetvis svårt att fastställa vad som väckerallmän anstöt. DärtUl kommer att uppfattningarna skiftar från tid till annan.Jag kan inte se av de rättsfall vi har kunnat ta del av att domstolarna härstår inför större svårigheter än på andra områden. När nu är vänlig ochtillhandahåller en ny lagtext får vi vara glada för det, men den får vi välligga på till dess att tiden blir mogen för att se över bestämmelsen. HerrWESTBERG i (fp); Det torde inte vara obekant förjustitieministern att det bereder svårigheter redan att få åtal väckt i sådanahär fall. Jag hade ett telefonsamtal från en person som hade försöktoch haft utomordentliga svårigheter. Han blev vägrad i första omgången menöverklagade. Domstolen var då tvungen att ta upp ärendet men avvisade det pågrund av att det var för små bilder det gällde. Det var tretton samlagsbilder,men de var så små att domstolen inte ansåg att det fanns anledning utfärdanågon dom i målet. Sedan har vederbörande överklagat, och vi vet inte vadhovrätten kommer att säga. Ang. tidpunkten för proposUion med anledning avförmynderskaps-utredningens betänkande "Förmynderskap'' Detta visar väl om något att här föreligger betydandeoklarheter, och om vi kunde åstadkomma klarare begrepp och klarare besked tilldem som skall tillämpa denna lagstiftning vore det utomordentligt värdefullt.Vi vet ju alla att vi är inne i en utveckling som vi på något sätt måste försökastå emot, och då är det angeläget att stämma i bäcken så att det inte blir enhel flod. Det händer märkliga saker. Vi vet att förekomsaker i TV som väckte uppseende. Det finns all anledning att ha uppmärksamhetenriktad på dessa förhållanden och försöka hålla utvecklingen tillbaka. Jag är tacksam för att justitieministern viU vila på mittförslag till ändrad lagtext och se om det kan blianledning att ta upp det. Jag tror att det skulle vara värdefuUt om så sker. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. tidpunkten för proposition med anledning avförmynderskaps-utredningens betänkande "Förmynderskap" Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara i (fp) i kammarens protokoll för den 1mars intagna fråga, nr 93, till herr justitieministern, och anförde: i har frågatjustitieministern när en proposition med anledning avförmynderskapsutredningens . framlagda betänkande kan väntas. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvara frågan. Förmynderskapsutredningensslutbetänkande överarbetas inom . Syftetmed överarbetningen är bl. a. att nedbringa antalet omyndighetsförklaringargenom lagändringar som innebär att den som behöver bistånd i ekonomiska ellerpersonliga angelägenheter i större utsträckning än skall kunnafå det utan att förklaras omyndig. Även organisatoriska frågor och frågor omersättning till förmyndare och överförmyndare är föremål för förnyatövervägande. En departementspromemoria med förslag till ändringar iförmynderskapslagstiftningen kommer att remitteras . Sedanremissbehandlingen avslutats kommer proposition att läggas fram för ,om möjligt redan till höstriksdagen . HerrWESTBERG i (fp); Det svar som statsrådet nu lämnat gerfull klarhet om hur regeringen ser på denna fråga, och jag ber att få tacka förett positivt svar. Statsrådet säger att syftet med överarbetningen "ärbl. a. att nedbringa antalet omyndighetsförklaringar genom lagändringar sominnebär att den som behöver bistånd i ekonomiska eller personliga angelägenheteri större utsträckning än skall kunna få det utan att förklarasomyndig". Jag tycker att det är väsentligt att det sker. Statsrådet nämner också att organisatoriska frågorskall tas upp. I det sammanhanget är det två problem som jag vill beröra ochsom jag menarmåste lösas . Det första är frågan om ersättning till överförmyndare.Förmynder-skapsutredningen framhöll i sitt betänkande att det nuvarande sättetatt bestämma ersättning åt överförmyndare redan med hänsyn tiU att det ejalltid bereder överförmyndaren en skälig och jämn ersättning vore moget attavskaffas. En annan och mer allvarlig olägenhet med nuvarande system är enligtutredningen att ersättning utgår av den omyndiges medel och beräknas på dennesbehållna årsinkomst, vilket leder tiU att folkpensioner,underhållsbidrag och Uknande förmåner, som är avsedda att trygga myndlingensförsörjning, minskas på grund av arvodet. Enligt utredningen bör ersättningentiU överförmyndare inte utgå av den omyndiges utan av statliga medel. Det ärsärskilt viktigt att ekonomiskt svaga förmynderskap blir avgiftsfria. Jag harmött sådana här fall, och jag delar utredningens syn på denna fråga och vUlfråga statsrådet om denna problematik kan tas upp för sig och föranledaomedelbar åtgärd. Det andra problemet gäller reglerna rörande förvaltning avgåva som lämnas till omyndig och vid vilken fästs villkor om att den skall varaundantagen förmyndarens förvaltning, s. k. särskUd förvaltning. 1 synnerhetnär det gäller gåva av lös eller fast egendom till omyndig är nuvarandebestämmelser otillfredsställande. Där borde överförmyndare enligt min mening fåtiUfälle att yttra sig, innan sådant ärende slutgiltigt fastställes. Förmyndares möjlighet att gå myndlingens ärenden skulledärmed avsevärt förbättras. Det är också enligt vad jag kan förstå myckettvivelaktigt om testator skall kunna ge bort aktier till en person ochöverlämna rösträtten tUl tredje part. Rösträtt får ju vanligen inte skiljasfrån äganderätten när det gäller aktier. Men vad det främst gäUer och det är det jag vUlunderstryka är att genom klarare bestämmelser i görligaste mån skydda denomyndige när s. k. särskild förvaltning förekommer. Även dettasista spörsmål väntar såvitt jag förstår på sin lösning. Ang. tidpunkten för proposition med anledning avförmynderskapsutredningens betänkande ' 'Förmy nderskap'' I sitt inlägg nysspekade i pä en rad av de svagheter i den nuvarandeförmynderskapslagstiftningen som vi funderar över. Det är genomgående frågorsom vi skall försöka behandla och hitta en lösning på i den departementspromemoriasom jag nämnde i mitt svar på fråga. Tanken att man ur dettasammanhang skuUe kunna bryta ut någon särskild fråga som mer brådskande änandra tror jag däremot inte är möjlig att ta fasta på. Det är, som jag påpekat,meningen att vi skall vara färdiga med det departementala utredningsarbetetunder våren och att vi skall försöka efter remissbehandling skrida tilllagstiftning . Mycket snabbare än så kan det knappast gå. HerrWESTBERG i (fp): Jag finner det mycket positivt att dennalagstiftning skall påskyndas och att vi kan emotse ett förslag redan i höst.Man kan dock inte undgå att konstatera att utredningen har fått ligga på isganska länge och att det nog borde ha varit möjligt att komma ännu tidigare.Vad jag framför aUt tycker är i högsta grad otillfredsställande när det 9 protokoll 1974. Om åtgärder för att begränsa sortimentet på vissa varor gäller deorganisatoriska frågorna är ersättningen tiU överförmyndare. Jag skulle gärnase att denna fråga fick en bättre lösning och att vi finge denna lösning snart. Med anledning av det som iLjusdal sist sade vill jag framhålla, att vi funnit att det utredningsförslagsom vi fick 1970 i stora och väsentliga delar måste omarbetas. Omdömet omhuruvida tiden från avlämnandet av betänkandet och fram till nu varit välanvänd kan vi kanske låta vänta tills vi har sett innehållet i departementspromemorian. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Om åtgärder för att begränsa sortimentet på vissavaror Herr handelsministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den fråga, nr 95, och anförde: har frågat om jag avser attvidta åtgärder för att begränsa sortimentet på vissa varor. Mitt svar på frågan är nej. Jag harför närvarande inte några planer av det slag avser. Däremot anserjag att en studie bör göras av sortimentskostnaderna på varuområden som ärviktiga för konsumenterna. FruSUNDBERG (m): Jag vUl tacka handelsministern för svaret påmin enkla fråga ett nej också , men även ett nej med,som jag ser det, en positiv innebörd. Låt mig citera vad handelsministern sade i nr 4 avFackföreningsrörelsen: "Jag tänker därför ge och iuppdrag att närmare studera sortimentskostnaderna på för konsumenterna viktigavaruområden. Inom ett flertal varuområden finns det ett otal varianter av istort sett samma vara, vilket sannolikt verkar fördyrande. Värdet förkonsumenterna av en sådan utveckling kan ifrågasättas." När man ser svaret av handelsministern kanman inte finna någon annan avsikt med en sådan studie - vilket är det ord somhandelsministern använder än att för det fall att man kommer fram till attett rikt varusortiment skulle innebära eventuellt ökade kostnader, åtgärderskall vidtas för att begränsa detta sortiment. Det är givetvis en avsikt somjag ställer mig mycket negativ till, och jag gläder mig åt att handelsministernsäger att sådana åtgärder inte skall vidtas. Men då kommer självfallet minfråga; Vad är i så fall avsikten med denna studie? Om avsikten inte är attkonstatera ett rikt sortiments inverkan på prissättningen, kan jag inte förståför vilket ändamål studien över huvud taget skall göras. Handelsministernär väl medveten om att vi inom handeln har enmycket noggrann planering innan nya varor över huvud taget kommer fram tillkonsumenten. Som jag ser det innebär en studie av aviserat slag en nedvärderingav såväl den enskilde konsumenten som inköparen. De ekonomiskt erfarna inköparesom svarar för sortimentsutbudet efter hänsynstagande tiUkonsumentefterfrågan är faktiskt tillräckligt kompetenta för att klara envariation och ett lagom jag vill gärna använda det ordet stort utbud avvaror. Men vad värre är; Om man skulle få en sådan härbegränsning, om den studie som handelsministern vill göra skulle visa att variation skulle vara dyrare för konsumenten, då tar man bort ett viktigtkonkurrensmedel. Prissättningen är trots allt ett konkurrensmedel i utbudet avvaror. En än värre följd av detta kan bli en marknadsuppdelning, och detinnebär definitivt ökade kostnader. Jag tog mig friheten att göra en jämförelse mellantandkräm, eftersom den var aktuell i intervjun med handelsministern, ochdiskmedel. Äv diskmedel har vi fått kolossalt mycket flera varianter, och därhar prisstegringen varit . Av tandkräm har vi inga nya sorter.Där har prisstegringen varit . Om åtgärder för att begränsa sortimentet på vissa varor Jag måste konstatera att drar enväl långtgående slutsats av mitt svar på hennes fråga, när hon säger att hontolkar det som att jag nu har sagt, att avsikten är att utredningen inte skallföljas av några åtgärder. Det är att hoppa förbi ett viktigt led ihändelsekedjan, nämligen att först skall den här studien göras och sedan skallvi se vad den egentligen har att säga oss. Det här är ju en fråga som har diskuterats man och manemellan och även partier emellan : Är ett stort sortiment fördyrandeeUer är det nödvändigt för det som kallas konkurrens? Vad har det egentligenför syfte? Vi har aldrig fått någon seriöst utförd undersökning av hela denproblematiken. har vi börjat skaffa oss statliga organ fristående frånnäringslivet, objektiva i sin instäUning - som kan användas för sådana härstudier, och jag vet att de i det här fallet är positivt inställda tUl att göraen studie. Därför tycker jag att det är att vi försöker ta reda på vemsom har rätt den som säger att utbudet är fördyrande eller den som påstår attdet är nödvändigt för att den fria konkurrensen skall fungera och att det isjälva verket skulle vara kostnadssänkande med ett stort sortiment. Om vi fårsvar på de här frågorna - det är ju inte givet att studien kan ge något svar tycker jag att det är dags att börja resonera om vad vi skall göra. Om jag antydde i den där artikeln att jag för minpersonliga del ifrågasätter värdet av det som kallas det rika sortimentet,skulle jag enligt nedvärdera planeringen av marknadsföringen avnya varor. Om jag inte minns fel, har majoriteten av de nya produkter somkommer ut på den svenska marknaden försvunnit igen . Så väl beställtvar det med den planeringen. Om åtgärder för att begränsa sortimentet på vissa varor FruSUNDBERG (m); Låt mig först bemöta det senaste somhandelsministern sade! Just detta att majoriteten av varor försvinner inom ettår är ju ett exempel på att man har en kontinuerlig nyomsättning av varor. Mankan inte inom handeln ständigt skaffa fram nya produkter utan att andra varor,som efterfrågas mindre, i stället faUer ut ur sortimentet. Det är jukonsumenternas efterfrågan som styr marknadsföringen, inte minst när det gällerutbudet av nya produkter. Handelsministern tog också upp litet mera principiellafrågor. Jag skulle här vilja erinra om den lägesrapport somkonsumentutredningen framlade . Där tryckte man kraftigt påsamhällets skyldighet att mer eller mindre fastställa de behov somkonsumenterna kan ha och i stället bortse från konsumenternas egna anspråk. Jagser tUlkomsten av den här studien som ett ingrepp i den enskilde konsumentensrätt till fritt val på marknaden. kan handelsministern naturligtvis invända att dettabara är en förstudie. Kvar står då min fråga: Förstudie för vad? Det är klartatt man från samhällets sida kan studera praktiskt taget vad som helst, men detmåste finnas ett ändamål. kan man som konsument konstatera att ett rikareutbud av en viss sorts vara definitivt är konkurrensbefrämjande och därigenomockså prissänkande. Jag tog exemplet med diskmedel just därför att detta är ettområde där nya produkter har kommit ut i marknaden och därprisökningen praktiskt taget har varit försumbar om man jämför med andraområden där vi haft ett mera statiskt sortiment. Jag tror att vi skall se upp med sådana här studier, somenligt mitt förmenande inte kan ha annat än en klart poUtisk inriktning enligtgammal socialdemokratisk konsumentpolitisk målsättning. Ja, det är inte det sämsta, , ochom vi kan fortsätta den politiken skulle jag vara glad. Det är inte så att de nya varorna slår ut de gamla, utandet är så att de nya varorna försvinner under loppet av . Stora kostnaderhar lagts ned på dessa varor ofta ganska litet på produktutvecklingen men väldigtmycket på marknadsföringen. Det har emellertid varit bortkastade pengar, förtydligen ville konsumenterna inte ha dessa varor. Jag medger att sådana misstagmåste begås i en s. k. marknadsekonomi. Men då säger litet magistralt att hon värnarkonsumenternas frihet här skaU samhället minsann inte komma klivande ochfastställa några behov. Låt oss vända på frågeställningen, ! Vem ärdet som har fastställt behoven för konsumenterna när det gäller den härsortimentsrikedomen? Är det konsumenterna som har beställt 82 olika sortersdeodoranter - ett exempel som brukar återkomma? Är det konsumenterna som harbegärt 24 sorters tandkräm? - även om det antalet råkar vara oförändrat så hardet ändå kommit nya märken . Nej, det är näringslivet, som gör ossmånga och stora tjänster, som fastställer de här behoven. Det endasaken nu gäller är att ta reda på och det tycker jag vi skall kosta påoss vem som har rätt i en debatt som har förts . Finns det ensanning här, så plocka fram den! Det skall inte vara rädd för,inte heller det näringsliv hon företräder. Diskussionen rör sig i första hand omhuruvida 24 sorters tandkräm har prishöjande effekt. På områden med betydligtstörre variationer än de här 24 sorterna har prisökningen varit mindre och omdet sä funnes än fler sorter, så är det konsumenten som skall ha rätt att medsin efterfrågan få fram de varor han vUl ha. Låt mig ta ett exempel, eftersom handelsministern talar omdeodoranter. Det finns en missgynnad grupp människor, nämligen allergiker.Efterfrågan på allergitestade produkter är emellertid så liten att de är renaservicevaror. Men de varorna måste också finnas, och skulle det bli endirigering av utbudet av varor, så bortfaller nog i första hand just de uddavarorna till konsumenter som har svårt att få tag i de produkter de behöver. vUl jag bara fråga när det gällermarknadsföringen av nya produkter: Skall jag tyda handelsministerns svar så atteftersom hälften av alla nya varor försvinner , är det lika bra attvi inte får några nya varor alls? är pigg på långtgående ochsvepande tolkningar av mina ganska återhållsamma uttalanden. Jag var faktisktangelägen om att betona att det i en s. k. marknadsekonomi är ofrånkomligt attdet görs misstag i produktplanering och marknadsföring och att därför produkterförsvinner. Jag förstår inte riktigt vad debatten om konsumentpolitik och detär den vi för och inte någon annan typ av debatter tjänar på att man drar densortens slutsatser av det jag säger som här-gjorde. För att ta ytterligare ett exempel på vill jag understryka att ingen har talat om dirigering av vare sigkonsumenter eller producenter. Låt oss se vad en sådan här undersökning ger,men kom inte och säg att konsumenterna är allenarådande och att det friakonsumentvalet styr, för det gör det inte ! Om det fria konsumentvaletnågonsin har existerat så är det i varje fall en myt på väsentligaproduktområden, där konsumenterna inte har så särskilt mycket mer att säga tillom än att de får ta de produkter som ges till de priser som näringslivetkräver. Det är av den anledningen som den s. k. socialdemokratiskakonsumentpolitiken går ut på att konsumenterna kan behöva en motvikt i detmycket ojämna maktförhållande som råder på marknaden. Konsumenterna styr, men de verkligamarknadsföringsbesluten ligger ju hos handeln. Jag tycker atthandelsministerns förespegling här är ett nedvärderande av inköparnas förmågaatt göra dessa bedömningar. Det vore barockt att tro att handeln , med de Om åtgärder för att begränsa sortimentet pä vissa varor Ang. handlande gentemot inom den s. k.Parisklubben kostnadersom handeln har att dras med, skulle våga satsa på hyllmetrar med lagrade varoreller på marknadsföring av produkter som handeln inte väntar sig skallefterfrågas av konsumenten. Därför kan man naturligtvis säga att valet tUl sistligger hos konsumenten. Däremot tror jag att handelsministern måste hålla med omatt den stora och svåra gallringen sker när producenterna vill ha ut nya varorpå marknaden. Där tycker jag emellertid att handeln skall ha rätt att göra denbedömrung som man gör vid marknadsföringen av produkter. Men vikanske får fortsätta den här debatten . Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. handlande gentemot inom den s. k.Parisklubben Herr handelsministern erhöllordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 105, till herr utrikesministern, och anförde: