prot · FX0972 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för . § 2 Upplästes och lades till handlingarna föUande tUl kammaren inkomna protokoll: sammanträdde dennämnd, som äger att döma, huruvida högsta domstolens samtliga ledamöter gjortsig förtjänta att i deras viktiga kall bibehållas, varvid röstades överföljande proposition: Den som vUl att omröstning på det i 69 § riksdagsordningenföreskrivna sättetskall anställas tiU uteslutande av någon bland högsta domstolens den det ejvill röstar nej. Vinner nejskall högsta domstolens samtliga ledamöter bibehåUas vid sina Efter omröstningens slut, sedanvoteringssedlarna öppnats, befanns rösterna ha utfaUit sålunda; Ja - O Nej - 39 i följd varav nämnden ansett högstadomstolens samtliga ledamöter böra vid deras ämbeten bibehåUas. sammanträdde dennämnd, som äger att döma, huruvida regeringsrättens samtliga ledamöter gjortsig förtjänta att i deras viktiga kall bibehållas, varvid röstades överföljande proposition: Den som viU att omröstning på det i 69 § riksdagsordningenföreskrivna sättet skall anställas till uteslutande av någon bland regeringsrättens den det ejvUl röstar nej. Vinner nejskall regeringsrättens samtliga ledamöter bibehåUas vid sina Efter omröstningens slut, sedanvoteringssedlarna öppnats, befanns rösterna ha utfallit sålunda: Ja - O Nej - 39 i följd varav nämnden ansettregeringsrättens samtliga ledamöter böra vid deras ämbeten bibehållas. § 3 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 79. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 23 med anledning av dels propositionen 1974:1 såvitt gälleranslag under verksamhetsområde för /75 tUlpresstödjande ändamål, dels propositionen 1974:74 angående ökade produktionsbidragför dagstidningar jämte motioner. I propositionen 1974:1 såvitt nuvar i fråga (bUaga 9 s. 9597 och 115-116) hade Kungl.Maj:t föreslagit att för /75 anvisade, tUIProduktionsbidrag för dagstidningar ett förslagsanslag av ,till Samdistribu-tionsrabatt för dagstidningar ett förslagsanslag av 24 000 000kronor samt tUl Pressens lånefond ett investeringsanslag av 1 000 kronor.Beträffande det sistnämnda anslaget anförde departementschefen att möjlighetborde finnas för tidningarna att även under /75 erhålla lån urpressens lånefond. Med hänvisning tUl den stora behållningen på anslagetförordade departementschefen att anslaget för nästa budgetår fördes upp med ettformeUt belopp av . 1 propositionen 1974:74 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför den 1 , föreslagit en förstärkning av statens stöd tUldagspressen genom att produktionsbidragen för s. k. andratidningar höjdes. Ipropositionen hemställdes att skulle 1. godkänna de av departementschefenförordade ändringarna i grunden för produktionsbidrag för dagstidningar, 2. till för /75 under sjunde huvudtiteln utöver ipropositionen 1974:1 bilaga 9 s. 96 föreslaget förslagsanslag anvisaytterligare . Enligt förslaget i propositionen skulle det tiUpappersförbrukningen knutna årliga produktionsbidraget ökas från 5 000 kronortill per ton. Maximibidragen skulle höjas från 8 miljoner kronortill 13,5 miUoner kronor för storstadstidning och från 2,5 miUoner kronor till3 för annan tidning. Lägsta utgående bidrag skuUe räknas uppfrån till , vilket också utgjorde bidrag förtidning som utkom en gång . För tidningar som utkom minst iveckan hade föreslagits att bidrag skulle utgå med lägst 600 000 kronor.Utgifterna för produktionsbidragen beräknades öka med tUl ca97 miUoner kronor under nästa budgetår. I detta sammanhang hade behandlats dels de under den aUmänna motionstiden väckta motionerna 1974:139 av () vari hemställts attriksdagen i skrivelse tiU KungL Maj:t skulle anhålla om sådana preciseringar avreglerna för statligt stöd till dagstidningar att produktionsbidrag för tidningar på Nr 72 annatspråk än svenska kunde utgå fr. o. m. innevarande år, 1974:140 av herrar () och () varihemställts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om tilläggsdirektivtill pressutredning så att denna utredning också fick till uppgift attlägga fram förslag som begränsade den nuvarande diskrimineringen av vissaveckotidningar, 1974:355 av herrar Schött (m) och i (m) varihemstäUts att gav Kungl. Maj:t tiU känna att det ipresstödkungörelsen borde anges att det förhållandet att dagstidning utkom påannat språk än svenska inte utgjorde hmder för produktionsbidrag, 1974:921 av () vari hemstäUts attriksdagen beslutade överlämna motionen till den sittande pressutredningen förbeaktande i samband med dess handläggning av hithörande frågor, dels de med anledning av propositionen 1974:74 väcktamotionerna 1974:1748 av m. fl. (fp) vari hemställts attrUcsdagen skulle 1. hos Kungl. Maj:tbegära förslag tiU årets riksdag om sådan ändring av presstödkungörelsen attstörre rättvisa uppnåddes i de faU där förstatid-ningen endast hade enobetydligt större total upplaga än andratidningen, 2. uttala attpresstöd kungörelsens paragraf 17 borde kunna tillämpas så att stöd kunde gesockså åt tidning, som på grund av konkurrens från närliggandestorstadstidningar var i samma svårigheter som andratidning, 3. avslå höjningenav det fasta belopp som utgick som bidrag för tidning vilken utkom en gång iveckan från till , 1974:1749av m. fl. (m) samt 1974:1750 av m.fl. (m)vari hemställts att skulle 1. uttala att produktionsbidrag ochsamdistributionsrabatt fr. o. m. borde utgå enligt de imotionen angivna gmnderna, 2. tUl Produktionsbidrag för dagstidningar /75 under sjunde huvudtiteln utöver i propositionen 1974:1 bil.9 s. 96 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare , 3. tillSamdistributionsrabatt för dagstidningar för /75 under sjundehuvudtiteln utöver i propositionen 1974:1 bU. 9. s. 97 föreslagetförslagsanslag anvisa ytterligare . d) 1974:1748såvitt gällde hemställan punkterna 1 och 2 e) 1974:1749, 2. förklaramotionen 1974:921 besvarad med vad utskottet anfört, 3. a) med bifalltill propositionen 1974:74 hemstäUan punkten 1 och med avslag på motionerna 1974:1748 hemställan punkten 3 och 1974:1750hemställan punkten 1 godkänna de i propositionen föreslagna ändringarna igrunderna för produktionsbidrag till dagstidningar, b) med bifall till propositionerna 1974:1, såvitt nu var ifråga (bilaga 9 p. E 7), och 1974:74 hemställan punkten 2 och med avslag på motionen 1974:1750 hemställan punkten 2 till produktionsbidrag till dagstidningar för /75 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , c) med bifaU tiU propositionen 1974:1 såvitt nu var ifråga (bilaga 9 p. E 8) och med avslag på motionen 1974:1750 hemställan punkten 3 tUl Samdistributionsrabatt för dagstidningar för /75 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 4. till Pressens lånefond för /75 underfonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av . 1. avherrar i (m), i (m) och () vilka ansett att utskottets hemställan under 1 c bort utgå och att utskottet under 1 a bort hemställa, att skulle med bifaU tUl motionerna 1974:139 och1974:355 ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört om ändringar ipresstödkungörelsen angående möjligheter för dagstidning som utkom på annatspråk än svenska att erhålla produktionsbidrag, 2. avherrar i (m) och i (m) vilka ansett att utskottet under 3 bort hemställa, a) med anledningav motionerna 1974:1750, hemställan punkten 1, och 1974:1748, hemställanpunkten 3, och med avslag på propositionen 1974:74 hemställan punkten 1godkänna de i motionen 1974:1750 föreslagna ändringarna, i grunderna förproduktionsbidrag till dagstidningar och samdistributionsrabatt med denändring som föranleddes av yrkandet i motionen 1974:1748 hemställan punkten 3, b) med bifall tillpropositionen 1974:1, såvitt nu var i fråga (bilaga 9 p. E 7), och motionen1974:1750 hemställan punkten 2, samt med anledning av propositionen 1974:74hemställan punkten 2, till produktionsbidrag till dagstidningar för budgetåret1974/75 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 81 000 000kronor, c) med anledning av propositionen1974:1, såvitt nu var i fråga (bilaga 9 p. E 8), och motionen 1974:1750hemställan punkten 3, till samdistributionsrabatt för dagstidningar /75 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 3. av herrMolin (fp) vUken ansett att utskottet dels under1 b bort hemställa, att skulle med bifall tUl motionen 1974:140 hosKungl. Maj:t anhålla om tilläggsdirektiv tUl pressutredning så attdenna utredning fick till uppgift att lägga fram förslag som begränsade den nuvarandediskrimineringen av vLssa veckotidningar, Nr 72 dels under3 a bort hemställa, att skulle med bifall tiUmotionen 1974:1748 hemställan punkten 3 och med anledning av propositionen1974:74 hemställan punkten 1 och med avslag på motionen 1974:1750 hemstäUanpunkten 1 Presstöd godkänna de i propositionen föreslagna ändringarna igrunderna för produktionsbidrag till dagstidningar med den i motionen 1974:1748hemställan punkten 3 föreslagna ändringen. HerrWERNER i (m): I dessa propositioner föreslär regeringenväsentliga uppräkningar av presstödet. Produktionsstödet uppräknas som bekantmed . TUlsammantaget blir detta en höjning av presstödet medca . I det finns också samdistributionsrabatter och presslånemedel,och tiU det kommer även momsbefrielsen som ju är en väsentlig faktor. Det skaU väl inte förvåna om en och annan i det här landettycker att statsmakterna visar en osedvanligt stor generositet mottidningsvärlden, och detta i då många väsentUga projekt pockar påskattebetalarnas pengar. Vi är emellertid överens om att det behövs ettstatligt stöd till pressen. Det är motiverat. Jag finner inledningsvis tvåväsentliga skäl till det. Man måste slå vakt om ett aUsidigt utbud, eftersomtidningarna är ett av våra främsta opinionsbildande organ. Det villtill att man har ett brett register så att det inte blir ensidighet i denopinionsbildningen. En fri opinionsbUdning hör inte bara samman med en fripress utan också med en rikt differentierad press. Därom är vi helt överens.Det är över huvud taget inte bra med dålig ekonomi - inte heUer för en tidning.Jag tänker då inte bara på chefredaktörens eventueUa magsår utan också påtidningens standard. Med dålig ekonomi följer inte sällan frestelsen att slå inpå en väg med mera lättsäljande men förvisso mindre meningsfullt gods,sensationsreportage och sådant. Det kan lätt bU en dålig tidning när ekonominär dålig. Vi erinrar oss kanske den massmediadebatt som försiggick iTV och där det rådde en ganska allmän mening om atttidningarna behöver skärpa sig i olika avseenden. I den debatten var detriksdagsmän som framförde synpunkten att det inte alltid är så väl beställt medreferaten från . Läkare och jurister framförde snarlika synpunkter.Rätt många kunde nog känna igen sig själva och instämma i vad docenten i sade ungefär så här: När jag läser min tidning tar jag som regelallt för gott ända tills jag kommer till ett stycke som jag själv förstår migpå. Då ser jag plötsligt hur många fel det finns. Vi får hoppas att presstödet i någon mån intebara slår vakt om tidningarnas fortbestånd utan också om sanningshalten. Vi är alla överens om att presstödet har varitett provisorium. Det tillkom ju 1971 hux flux utan några utredningar. Först tUlvåren 1975 föreligger pressutredningens betänkande. Vi ärockså medvetna om att ett provisorium just i sin egenskap av Nr 72 provisorium är behäftat medofuUkomligheter. Därför bUr det också orättvisor i medelstUldelningen till de oUka tidningarna.Det finns ett ° särskilt yttrande till den delav pressutredningens förslag som gäller * uppräkningen av produktionsbidraget med 30 mUjoner kronor. Presstöd yttrandet ger klart besked om attsådana orättvisor finns i det nuvarande systemet.Uppräkningen med ändrar inte stödets karaktär avprovisorium. Såsom vi anför i reservationen 2 innebär denna uppräkning att debefintliga orättvisorna inte bara konserveras utan också accentueras.Uppräkningen bidrar tiU en snedvridning av konkurrensförhållandet. Ju störrebidrag de bidragsberättigade tidningarna erhåller, desto svårare bUr det för deövriga tidningarna att konkurrera. säger man att det i nuvarande kärvakostnadsläge är mycket viktigt att bidragen räknas upp tiU de andratidningarsom redan har det besvärligt på grund av att de är andratidningar. Men detkärva kostnadsläget drabbar även förstatidningar. Även de måste i framtidentryckas på papper, vars pris har ökat . Jag föreställer mig atträtt många förstatidningar kommer att inrangeras i gruppen "§17-faH", som vi kallar den grupp förstatidningar som strängt taget harandratidningarnas bekymmer; där upplagan är obetydligt större änandratidningens upplaga. En sådan blygsam skillnad i upplagestorlek kompenserarju ingalunda ett utebUvet bidrag. I sammanhanget finns också motioner som talar om de s. k.ensamtidningarna, som har kommit utanför möjligheterna tiU bidrag. Dessatidningar, typ , är visseriigen ensamma på sinutgivningsort men får uppleva svår konkurrens från storstadstidningar. Med hänsyn till dessa svårigheter har det från vårt hålllagts en motion, 1974:1 750, i syfte att mildra orättvisorna. Vi delar på de 30miljonerna så att 16 miljoner reserveras för samdistributionsrabatter och 14miljoner för ett ökat produktionsbidrag. säger man från utskottets sida att det finns ingenanledning att öka samdistributionsrabatterna från till 5, för man harredan lyckats få tidningarna att gå samman om distributionen. Mendistributionen måste ju också ha blivit dyrare. Vi menar att förslaget omsamdistributionsrabatter också representerar ett generellt bidrag. Det kommerju alla tidningar till gagn. De tre regler som vi fastställde 1971 förpresstödet bUr på detta sätt uppmärksammade. Vi ville att presstödet skullevara generellt. Det skulle inte innebära diskriminering av någon tidning fördess politiska färgs skull, och det skuUe inte vara konkurrenssnedvridande.Här har vi alltså ett generellt tiUskott i samdistributionsrabatterna som vianser är väsentligt, och det kan bidra till att i någon mån mildra orättvisornai det nuvarande systemet. Produktionsbidragsökningen låter vi alltså stanna vid 14miljoner kronor och prutar föUaktligen pä de ohka maximibeloppen, såsom framgårav motionen 1750. Jag viUmed detta, herr talman, yrka bifall tiU reservationen 2. Presstödsnämndenhar också avslagit ansökan från tidningen Päavaleht,som har ansökt om produktionsbidrag. presstödsnämndensoch utskottets majoritet försöker argumentera kan 108 man inte komma tUl någon annanuppfattning än att detta uteblivna bidragberor på att tidningen utkommer på estniska språket trots att utskottetciterar sitt eget uttalande och säger att principiellt är Nr 72det ingenting som 1-undrar att en tidning som utkommer på annat språk ocksä fårpresstöd. Man hänvisar till att pressutredningen kommer att behandla den härtypen av tidningar, men detta har man väl inte full garanti för, eftersom detinte finns någonting nämnt därom i direktiven. säger utskottet om Eesti Päavaleht att den inte är enallmän nyhetstidning av andratidningens karaktär. Då måste man fråga sig: Vadär det i så fall för en tidning? Den har en upplaga på 2 600 exemplar. Detbehövs bara 2 000 exemplar. Den utkommer , och det behövsbara att den utkommer för att den skall vara bidragsberättigad.Den enda motivet måste vara att det är språket som är avgörande. Eller menarman att om det hade funnits en estnisk tidning som hade varit större och ocksåutgivits på estniska språket så hade Eesti Päavaleht kunnat betraktas som enandratidning? Det är emeUertid att märka att redan nu befinner sig EestiPäavaleht i andratidningens situation. De balter som bor i och ärsvensktalande prenumererar också på svenska tidningar varför den estniskatidningen upplever ett mycket stort konkurrenstryck utifrån. Det är väl endasti undantagsfaU som svenska medborgare med svenska som modersmål prenumererar påden estniska tidningen. Denna befinner sig aUtså i ett alldeles särskiltkonkurrensläge och är utsatt för ett tryck, som jag föreställer mig att fåandra tidningar upplever. Eesti Päevaleht uppfyller alltså de kriterier som gällerför bidrag åt andratidning. Ätt den inte får sådant bidrag är en diskrimineringsom måste vara språkligt betingad. Det är ett bedrövligt faktum. Med tanke påvåra tidigare förhållanden tUl den baltiska folkgruppen, vilka inte för oss ialla stycken har varit hedrande, tycker jag verkUgen att det vore på sin platsatt vi nu lät denna estniska tidning och därmed även den estniska folkgruppenfå sin rätt i detta fall. Det betyder inte en extra generositet utan det voreendast en akt av rättfärdighet. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifallockså till reservationen 1. När presstödet infördes sade alla att detskulle vara ett provisorium. Det säger man fortfarande . Detsäger man också när vi än en gång skall bygga på detta provisorium med enökning av bidragen . Det är klart att ju större beloppen blir med det system vihar , desto svårare blir det att ändra det systemet. Därför var detolyckligt att presstödet infördes utan någon som helst utredning som lade fastkonstruktionen. Därför är det beklämmande att vi har kvar annonsskatten, somgröper ur inkomsterna för många tidningar och gör dem svagare. Därför är det ioch för sig inte särskilt tilltalande att man bara plussar pä påalla belopp den här gången. Vi liberaler har visat på många vägar att genom genereUtstöd allmänt förbättra pressens ekonomiska situation. Vi har också sagt att en skatt som direkt drabbar tidningar, som annonsskatten gör, är förkastlig. Men vi har också betonat att svagare tidningar ofta måste ha ett särskilt stöd 109 Nr 72 för att överleva. Då skalldet stödet ges i former som bygger på har för sin del försökt sammanfatta en liberalpressyn i _ partiprogrammet: Presstöd "är omistliga ien demokrati,- Ekonomiskt starka tidningarblir i regel mer självständiga mot statsmakter, ägare, annonsörer och organisationer.------------------------- Liberalismen slår vaktom tryck frihetsförordningen som en av grundlagarna därför att den ökar skyddet för det tryckta ordet när påfrestningarna är stora." På de principerna försöker vi bygga våra konkreta förslag. sitter det alltså en pressutredning som enligt uppgiftskaU komma med förslag i aprU Därför är det ganska poänglöst att häroch lägga fram ett system som på punkt efter punkt bättre än dagens presstödtUlgodoser vissa grundläggande värderingar. Man får nöja sig med att mildraeller eUminera en del mycket påtagliga orättvisor och i övrigt bUda opinion förgmndläggande reformer i samband med pressutredningens betänkande. Jag tänker nu bara ta upp en typ av orättvisa. Det är densom gäller veckotidningar, dvs. a. sådana veckotidningar sompresstödskungörelsen konstigt nog betraktar som dagstidningar På åtminstonnefem sätt gör man skiUnad mellan oUka typer av veckotidningar här i landet. Vissaveckotidningar behöver inte betala mervärdeskatt. Det mäste andraveckotidningar göra. Vissaveckotidningar måste betala i annonsskatt på reklamintäkter över 3miljoner kronor De kommer i regel inte upp till det beloppet och behöveralltså inte betala annonsskatt. Andra veckotidningar måste betala iannonsskatt. De har ofta reklamintäkter över 3 miUoner kronor ochdrabbas alltså av den här skatten. Vissa veckotidningarhar rätt till fördelaktiga lån ur pressens lånefond. Andra veckotidningar harinte rätt tUl sådant stöd. Vissaveckotidningar får produktionsstöd på och skall nu enligtmajoriteten få ett stöd på . Andra veckotidningar har inteden möjligheten. Vissaveckotidningar får del av den statliga annonseringen i form av s. k.samhällsinformation. Andra veckotidningar får inte del av sådana annonser. Det här är ytterligt godtyckliga regler som systematisktdiskriminerar vissa veckotidningar och systematiskt privilegierar andraveckotidningar. Framför allt är det ett stort antal veckotidningar som får200 och räknas som dagstidningar, vilka tillhör de allra mestgynnade. Dit hör veckotidningar. Alla vet att de här 200 000 kronornahar utgått till den typen av veckotidningar för att 1971 skullegodta annonsskatten. Det var en kohandel, som inte var vacker men som harhållit . skall den här kohandeln byggas ut. Utskottet ochregeringen vill öka bidraget till de här tidningarna till utan att man på något enda sätt uttalar sig för att bestämmelser som diskriminerar andra 110 veckotidningar upphävs eUerminskas. Det här är en väldigt stor subvention. Får jag ta ettkonkret exempel: Nr 72 Gävle-Dalabygden. Gävle-Dalabygden är en centertidningsom utkommer en gång . Dess upplaga är 2 200 exemplar, enligt uppgiftfrån utskottets kansli. Det betyder att tidningen ges ut i sammanlagt ungefär110 000 exemplar Den skaU nu få i Presstödsubvention. Det innebär att för varje tryckt exemplar av Gävle-Dalabygden somsäljs betalar staten i bidrag. Lösnummerpriset är 75öre. Statssubventionen är aUtså tre fyra gånger större per tryckt exemplar änvad lösnummerpriset är. Det är en svindlande subvention i jämförelse med aUt annattidningsstöd här i landet. Den var mycket stor också hittUls med 200 000 kronori produktionsstöd. Men det är rent utmanande att bygga på det stödet samtidigtsom man fortsätter att diskriminera andra veckotidningar. Jag vore tacksam attfå veta av , om han verkligen anser det rimligt att ge denna enormthöga subvention tUl exempelvis Gävle-Dalabygden (c) som manfortsätter diskrimineringen av en rad andra veckotidningar. Det här kan jämföras med situationen för en annan tidningmed 2 600 exemplar i upplaga. Den tidningens ekonomiska problemär utomordentligt stora. Den bygger sin utgivning i stor utsträckning påideellt arbetande människor. Den får inget presstöd alls därför att den ärskriven på estniska. Jag talar alltså om Eesti Päevaleht, ,som förvägrats presstöd av presstödsnämndens majoritet och somkonstitutionsutskottets majoritet - socialdemokrater och centerpartister vägrar att hjälpa tiU presstöd med ändring av bestämmelserna eUer med någotklart uttalande. fick vi höra att det inte var förspråkets skuUsom förvägras produktionsstöd som dagstidning, trots attmassor av andra tidningar som utkommer hälften så ofta, en gång , fårett rejält produktionsstöd. Men det har aldrig klarlagts varför i så faUEstniska inte får något stöd. Den är en andratidning i den mening sompresstödskungörelsen har på den här punkten. Den har en andratidnings svårigheter.Men Gävle-Dalabygden, som är en medlemstidning för , och en massa andraveckotidningar kallas dagstidningar och får stöd, medan ,som kommer dubbelt så ofta, inte kallas dagstidning och inte får något stöd. Liksom kan jag omöjligt förstå hurcenterpartisterna, som sett till att deras egna tidningar får så mycket pengar,har mage att fortsätta att hindra att få produktionsstöd.Det upplevs av baUerna här i landet som en kulturell diskriminering. Det är enskriande orättvisa, som genast bör upphävas. Här behöver vi inte vänta på någrautredningar. Vi kan ta beslutet här i . Jag yrkar bifaU tillreservationerna 1 och 3. I detta anförande instämde herrarMolin (fp) och i (fp). Nr 72 i (s): Vi har här till behandUng två förslag frånfinansminis tern. I statsverkspropositionen föreslogs i stort sett oförändrade principer _ för produktionsbidrag och samdistributionsrabatt, som försöks- Presstod verksamheten med pressens lånefondförlängdes. Denna fond blev alltså även nästkommande budgetår tUlgänglig för pressen enUgt tidigareprinciper. Sedan har också kommit en tiUäggspropositionangående ökade produktionsbidrag tiU dagstidningar. Detta sammanhänger med attkostnadsutvecklingen för tidningar, specieUt på pappersområdet, är mycketalarmerande. Avsikten är aUtså att bibehålla nuvarande presstruk-tur medanpressutredningen fortsätter sitt arbete. Det produktionsbidrag som infördes1971 och senare har ökats i olika omgångar har ju varit framgångsrikt i detavseendet att det har - med ett beklagUgt undantag - hindrat en fortsatttidningsdöd. När finansministern uppmärksammades på dessa svårighetersom framför aUt kostnadsökningarna för papperet innebar, gav han den sittandepressutredningen i uppdrag att sköta fördelningen av ytterligare 30 miljonerkronor i produktionsbidrag.