prot · FX0962 · 1974-12-31 00:00:00 — Den här svenska länsan, som jag nu visar en bild av påTV-skärmen, har emellertid glädjande nog äntligen prövats. Jag vågar nästan troatt det skett på grund av mina två senaste interpellationer, dels , delsi januari . Den prövades vid väster omGöteborg. Det är en bild från dessa provningar ni ser. Två länsor ärhopkopplade, och en liten roddbåt vid ena länsan är sysselsatt med attmanövrera länsorna till havs. Nästa bild är tagen från en helikopter. Där gör man ettsvepförsök med länsan. Jag beskrev också detta , men då sadesfrån tuUverkets sida att det var omöjligt att svepa med länsor på det sätt somfiskebåtar gör med en trål. , ett är senare, går det tydligen, och det är juglädjande att man kan lära om. Nästa bild visar mer i detaU hus dessa länsor tar sig ut det är kanske inte sä lätt att se det pä långt häll. 1 princip ligger deungefär under vatten och över vatten. Det gör att även vid sjögångklarar man sig ifrån att den inlänsade oUan skvalpar över. Det var ju denkalamiteten man man råkade ut för med de expandilänsor som användes i sommar. Efter mycket om och men lyckades man äntligen få upp länsorna tiUVänern, men när man lade ut dem skvalpade oUan förargligt nog över, och manlyckades inte inringa den. De här länsorna visade sig däremotvid proven fungera väl, efter vad jag har hört. Man släppte ut oUa, och manlyckades ringa in och ta upp ungefär tre fjärdedelar av den. Jag måste också påpeka en annan sak, som jag tycker ärförvånande. prövades länsorna väst utanförGöteborg, men har inte lyckatsskaffa mig protokollet från det försöket som gjordes i regi. Jag ärförvånad över att det nästan efter provningsdatum inte skall gå för enriksdagsman att få tillgång till protokollet. Anledningen är för mig obekant,men det hela synes anmärkningsvärt. Den sista bilden här visar en s. k. oUeupptagare, enroller, med vilken man tog upp oljan ur havet och förde över den till enbehållare på båten. Jag vet att denna roller är av tämligen sent datum, denblev inte färdig förrän ihöstas i samarbete med STU. Vad jag särskilt kritiserade både under fjolåretsinterpellationsdebatt och i årets debatt är att har satsat storapengar på att köpa s. k. katamaranburna oUeupptagare, som såvitt jag vet tUldags dato inte lyckats ta upp någon olja men som kostar styck.Man har beställt fyra stycken utan att ens förvissa sig om att den förstafungerade. En ligger i och fanns på ort och ställe i närheten avTrelleborg vid , men man använde den inte eftersom man vissteatt den inte skulle fungera. Det är ett beklagligt förhåUande. Den här oUeupptagaren kan på det sätt som jag skUdrade hängas upp på vilken fiskebåt som helst. Sådana besättningar har vana attagera tUl sjöss. Jag viU inte rikta någon kritik mot utskottet, för jagbegär inte att utskottet skall kunna hävda något annat än vad man fått vetagenom de informationer som lämnats av ansvariga chefer. För egen del betvivlarjag emellertid att utskottet har fått rätt information i dessa frågor. Det är anmärkningsvärt att den 3 september 1973beräknade att man inte skuUe ha tUlgång tiU mer än I 900 mhögsjölänsor medan det skulle finnas inte mindre än 27specialfartyg: 3 större och 9 medelstora oUeskyddsfartyg, 4 katama-raner och 13arbetsbåtar. Denna omfattande fartygsanskaffning har uppenbarligen lett tUl saknar medel för inköp av erforderliga längder lämpliga högsjölänsor. Någonannan förklaring kan jag inte finna till att i stäUet för 16 000 mlänsor nu beräknar tillgången till knappt länsor. Ingenkan övertyga mig om att man kan bedriva oljebekämpning till havs utan tiUgångtill länsor. Däremot kan man bedriva oUebekämpning till havs utan att hatillgång till någon större armada av egna fartyg. Man kan använda sig avinhyrda fiskefartyg, marinfartyg och lotsbåtar på sätt som jag hävdat tidigarei mina interpellationer. Jag skulle viUa dra en parallell och säga att i Göteborgfinns givetvis en beredskap vid snöfall; det måste man ha. Vissa år har vi intehaft snö en enda dag. Andra år fär vi snö gång på gång. Inte gör de ansvarigamyndigheterna i så att de skaffar 300 traktorer eller lastbilar ochhar dem stående i ett hörn för att de eventuellt kan behövas en eller annandag. Nej, man träffar avtal med jordbrukare och åkare som kommer detbehövs, och då betalar man dem vad det kostar. På samma sätt borde de statligamyndigheterna träffa avtal med fiskare och andra båtägare i berörda regioner.Nu drar man i stället på sig en stor armada av båtar som kräver underhåll,besättning och kontinuerlig tillsyn och som förorsakar storadriftutgifter. Men man har icke tUlgång till länsor som är ett oundgängligtmedel för att man över huvud taget skall kunna ta upp oUa tUl havs. Avslutningsvis skulle jag viUa säga att jag mot dennabakgrund - jag antar nämligen att civilutskottet åtminstone har fått enredovisning av tUlgången på länsor - har litet svårt att förstå att utskottetinte vågat uttrycka någon uppfattning i enlighet med min motion. Jag skulledärför, fru talman, vUja ställa två frågor till utskottets ordförande. fått någon utfästelse eller någon annan försäkran om att den 18 aprU 1974 Anslag till länsstyrelserna m. tn. Anslag till länsstyrelserna m. m. det underen nära framtid kommer att finnas tillgång tiU erforderliga medel för attanskaffa länsor, åtminstone det minimum 16 000 å 20 000 m länsor som behövsinom exempelvis innan raffinaderiet i tas i bruk? Har utskottet försäkrat sig om att tuUverket ifortsättningen inte anskaffar materiel innan den praktiskt prövats ute tiUhavs? Man kan också utnyttja möjligheten att i mindre skala prova materiel vidGöteborgs skeppsprovningsanstalt innan man anskaffar ifrågavarande materiel. Jag viU först instämma helt med iKristianstad när det gäller behovet av större insatser i konsumentpolitiken ochdärmed också av ett större antal hemkonsulenter. Vi kan väl aUa vara överens omatt många konsumenter är Ula ställda inför det stora utbudet av varor ochständigt nya material. Vi har hitintUls satsat ganska litet pengar påkonsumentupplysning men betydligt större belopp på reklam. är väl ävenreklamen i viss mån konsumentupplysande, men denna fördelning framstår ändå förmig personligen som litet sned. I utskottet har vi varit helt eniga om att understrykavikten av att den konsumentpolitiska verksamheten på olika nivåer förstärks.Det är ett berättigat krav från medborgarna att en satsning görs på dettaområde. Men vi -har också erfarit, som redan sagt, att det inomkonsumentverket pågår en utredning i dessa frågor. Utskottet framhåUer avslutningsvisatt man räknar med att denna utredning skall genomföras snabbt och resultera iförslag som vi senare skall få ta ställning till här i . Jag kan också instämma i vad skriver iingressen till sin motion, nämligen att det är utomordentligt viktigt att ettland som med sina långa kuster har en väl fungerande organisation ochockså en bra utrustning för att effektivt kunna bekämpa olja till havs. Vadmotionären påpekar i motionen och även har framhållit från talarstolen är främstatt vi har ett aUtför litet antal högsjölänsor. I motionen sägs också attJawachtaolyckan utanför inte skuUe ha fått så storomfattning om vi hade haft flera högsjölänsor. Men just i det aktuella faUettycker jag man kan upprepa vad som sades , nämligen attdetta kanske inte hade varit till så stor hjälp, eftersom det förflöt femtimmar från grundstötningen fram tUl dess att det slogs larm om olyckan. Jag skulle vilja hänvisa tUl det uttalande i civilutskottetsbetänkande som också återgav, nämligen att det inte särskilt längehar funnits högsjölänsor tillgängliga på den internationella marknaden och attdet därför inte heUer skett några leveranser till förrän 1 973.Dessutom har det kommit in ytterligare länsor under denna vinter. Jag kannaturligtvis inte svara för vad någon tjänsteman har sagt i något annatsammanhang. Detta är de upplysningar som utskottet har fått, och jag utgår frånatt de är korrekta. Frågan om lämpligt material för bekämpning av löskommenoUa till havs måste enligt utskottets uppfattning bedömas i varje särskiltfall. anserockså inom utskottet att , som fått ansvaret för oUebekämpningen, ifortsättningen liksom i anslagsframställningarna hos Kungl. Maj:tskall ange sina medelsbehov för detta ändamål. Det är verkets skyldighet attgöra det. Jag vUl säga tiU att utskottet har noteratatt i propositionen angående allmän beredskapsstat för nästa budgetår hararbetsmarknadsstyrelsen förutsatt att det aktueUa anslaget må kunna överskridasmed 4,6 miljoner för anskaffning av bl. a. oljeskyddsfartyg och länsor, men denpropositionen har ännu inte behandlats. Detta skulle kunna vara mitt svar påherr första fråga. Den andra frågan gäUde prövning av materiel. Vi utgår frånatt den prövningen görs så att man vet vad det är för materiel man köper in; vihar i varie fall inte haft anledning att tro någonting annat. Men det kan händaatt vi i utskottet inte besitter den sakkunskap som troligtvis , utan vi har att förlita oss på de upplysningar vi kan få på vanligt sätt,som utskott brukar när de har att ta ställning till olika frågor. Med dessa ord, fru talman, yrkar jag bifaU tillCivUutskottets hemstäUan. den 18 aprU 1974 Anslag till länsstyrelserna m. m. HerrTORWALD (c) kort genmäle; I fråga om gendrev jagomedelbart argumentet att larmet hade dröjt; visserligen fick man inte reda pågrundstötningen förrän , men olja drev i land till långt efternyår - sista gången , enligt tidningsnotiser - så nog hade länsorvarit värdefulla för att skydda stränderna även i det fallet. Då hade mankunnat lägga dem direkt runt fartyget, så att inte oljan kom längre, och sedanta hand om den ute vid fartyget. har detta inte skett, och det är inte storidé att spilla tårar på det. Man säger att det inte fanns tillgång till länsor på deninternationella marknaden. Det kan jag inte yttra mig om, men det fanns svenskalänsor. Sådana har t. o. m. exporterats tUl och exporteras nu ocksåtill . De har även använts i bl. a. hamn. Det är litetförvånande att inte prövat inhemska länsor förrän ,när de faktiskt funnits . Vad som gör mig bekymrad är detta: Vi vet att ett nyttoljeraffinaderi snart tas i anspråk vid , vi vet att det ökaroUetrafiken, främst på , och vi vet att det praktiskt taget intefinns några länsor . Man har skaffat en mängd båtar och man tänker skaffaytterligare några. Jag har märkt att en del har missförstått vad vi säger i motionenom att det är onödigt att anskaffa ett speciellt fartyg tUl och att mani stället borde flytta dit någon av de båtar som finns i . Några troratt vi har menat att man skulle föra över utrangerade båtar, men det har intealls varit meningen. Det skuUe vara någon av de nya båtar som är stationerad iGöteborg. Där har ju marinen, lotsverket och andra god tUlgång på båtar, medandet är något sämre ställt i . Jag kan ha viss förståelse för atttullverket vill ha ett speciellt fartyg i med goda signalmedel osv., ochdärför har jag sagt att man kan överflytta ett sådant från Göteborg.Gångtiderna är emellertid så långa även i den 18 aprU 1974 A nslag till länsstyrelserna tn. att det som regel är bättre att utnyttja fartyg på den plats däroljeutsläppet äger rum. Mitt bekymmer är alltså att de 2,9 miljoner som skallanvändas tUl både båtar och länsor inte kommer att räcka. fick jag ett litetlugnande besked om att det skuUe kunna finnas medel på annat håll, och efterdet skall jag avstå från att yrka bifall till motionen. Jag hoppas bara attdenna debatt kan leda till en ökad inriktning på att verkligen skaffa de länsorsom krävs. i (c) kort genmäle: Jag skall bara läsa högt ur engranskningspromemoria från revisorer vad gäller praktiska prov medoUebekämpnings-materiel: "företar regelmässigt praktiska prov avoUebekämpnings-materiel som är avsedd att inköpas i större mängder. Provning avlänsor äger vanligen rum utanför och utförs av tullpersonal som ärspecialister på oljebekämpning och oljeskyddsfrågor. Vid provningen upprättas protokollefter bestämt mönster och en sammanfattning av testresultatet med uppgifter omlänsans beteende i olika situationer och de anmärkningar som eventuellt ansettskunna framställas." Därmed hoppas jag kunna lugna herrTorwald, eftersom provning av materiel ändå förekommer. HerrTORWALD (c) kort genmäle: Jag är tacksam för den uppgiften, men den gördet ju ännu mera förvånande att man bestäUde fyra katamaraner innan man hadekonstaterat att den första fungerade - för det har man faktiskt gjort. i TreUeborg (s): Jag hade inte tänkt lägga mig i den härdiskussionen beträffande räddningstjänstens organisation. Vad som föranleddemig att begära ordet var beskrivning av . Hanresonerar som om länsor var det enda som kunde fungera i sammanhanget. Dåtycker jag att vi skall ha i minnet att i det aktuella fallet dröjde det femtimmar innan man fick larm till dem som skulle fara ut och se på detinträffade. Sedan dröjde det tills de var på plats. Med en mycketmåttlig drift i vattnet kan oUan under den tiden spridas långt. Därför menar jag att resonemang, att länsorär det enda som fungerar i sådana fall, är litet felaktigt. För min del läggerjag större vikt vid det som t. ex. har beskrivits i nr 14 , därman i en rubrik säger att nattseende flyg kan lokalisera oljefläckar i aUaväder. Det är fråga om att utrusta flygplan med ett radarsystem, så att man meddet mycket snabbt kan konstatera om det är fråga om oljeutsläpp. Dessutom säger att den olja som drev i landså sent som kommer från Jawachta. Det är heller inte klarlagt attdet var så. 1 sittförsta anförande visade en bild och beskrev en roller.Han sade att detta är någonting alldeles nytt. Jag skall kanske tala om att enav de katamaranbåtar som sattes in för att bekämpa den olja som kom frånJawachta var utrustad med ett sådant paternosterverk. Men verket fungerade inteav det enkla skälet att oUan hade en sådan viskositet att det närmast varlämpligt att hantera den med vägbyggnadsmaskiner. Så skedde också i detta falldå man fick chans att rycka ut efter de . Då tog man oUan på land -där låg den nämligen, och där fungerar definitivt inte några länsor. fru ordförande har citerat riksdagensrevisorer, och jag får avslutningsvis göra detsamma. Man säger i en skrivelseav beträffande tuUverket; "Den nu företagna granskningen har gett ett aUmäntintryck av att lagt ned ett målmedvetet arbete på att snabbt ochtill rimliga kostnader bygga upp en ändamålsenlig och fungerande beredskapsorganisation.Med hänsyn till den osäkerhet som alltjämt råder beträffande effektivitetenoch verkningarna av olika bekämpningsmetoder och bekämpningsmedel torde detvara riktigt att söka olika vägar för att lösa uppgifterna och att pröva olikatyper av fabrikat och materiel." Med detta som bakgrund tycker jag att man lugnt kanbiträda civilutskottets inställning i den här frågan. den 18 aprU 1974 Anslag till länsstyrelserna rn. Det föreligger ju här två problem. Vad herrHåkansson diskuterar är hur man snabbt skall upptäcka ett oljeutsläpp, och detär möjligt att flyget är överlägset i det sammanhanget. Men flyget kan ju inteeliminera verkningarna av oljeutsläppet, utan likafullt krävs det en möjlighetatt inringa det. Sedan är det så att i varje fall de västsvenska strändernainte erbjuder samma goda bekämpningsmöjligheter som de skånska stränderna. Komupp till och tala om för folket där att de skall ta traktorer tillstrandlinjerna när man har klippväggar lodrätt från vattenkanten!Då skrattar de åt oss och säger att man ju i fridens dar måste ta oUan medanden befinner sig i vattnet och helst så långt från kusten som möjligt. Därförhävdar jag fortfarande att länsorna behövs. Men vi skall väl inte tvista mer omdetta. Jag hoppas att den här debatten i alla fall för frågan framåt och att viverkligen, efter vad utskottets ordförande här har talat om, utnyttjar allamöjliga medel för att få fram erforderliga länsor. Vi kommer att behövakilometervis med länsor under det närmaste året om vi skall kunna säga att vihar en beredskap mot oUeutsläpp till havs. HerrHÅKANSSON i (s): drar den slutsatsen av mitt anförande,att jag menar att man skulle fara kring och samla ihop olja medtraktorer. Det var väl alltför långsökt. Vad jag försökte tala om var att det tar alltid en visstid innan man upptäcker oljan, och kan man minimera har man större chansatt få ut effekten av de länsor som finns. I många fall är det tyvärr så upptäcker oljan , och då har den kanske hamnat på land, där länsornainte gör någon nytta. Därför menar jag att man måste koncentrera sig på attupptäcka eventuella oUeutsläpp, och sedan kan man med hänsyn tillomständigheterna sätta in de resurser man har. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 4 Kostnader för beredskap Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 18 i anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslaget tillBidrag till kostnader för beredskap jämte motioner. Maj:t hade i propositionen1974:1 bilaga 16 (kommundepartementet) punkten C 4 (s. 79-80) föreslagitriksdagen att till Bidrag till kostnader för beredskap pådriftbudgeten under fjortonde huvudtiteln för /75 anvisa ettreservationsanslag av I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:94 av herrar i Ulfsbyn (c) och Åsling(c)vari hemställts 1. att riksdagentiU Bidrag till kostnader för beredskap för /75anvisade ett reservationsanslag av 2,1 miUoner kronor, 2. att riksdagenuttalade sig för att den kommunala beredskapsplanläggningen borde påskyndasoch vara klar senast under /77, 1974:95 av i Ulfsbynm. (c) vari hemställts att beslutade att kommunernaskompletterande behov av tele-anordningar reglerades i 6 § tredje stycket lagenom beredskap samt 1974:96av i Ulfsbyn m. fl. (c). 1. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1974:94,yrkandet 1, för /75 på driftbudgeten under fjortonde huvudtitelnanvisade till Bidrag till kostnader för beredskap ettreservationsanslag av , 2. beträffandetiden för att skulle avslå motionen1974:94, yrkandet 2, 3. beträffandekompletterande teleanordningar att skulle avslå motionen 1974:95, 4. beträffandelandstingskommunal beredskapsplanläggning att skulle avslå motionen1974:96. 1. av i , herrar Äkerfeldt och OlofJohansson i samt fm (samtliga c) som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1974:94, yrkandet 1, för /75 pådriftbudgeten under fjortonde huvudtiteln anvisade till Bidrag till kostnaderför beredskap ett reservationsanslag av . 2. av i , herrarÄkerfeldt och i samt (samtliga c)som ansett att utskottet under 3 bort Uemställa, beträffande kompletterandeteleanordningar att med bifall till motionen 1974:95 som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. HerrÄKERFELDT (c): Den planering som behandlas i civilutskottetsbetänkande nr 18 har som samordnande myndighet (), och den sker med stöd av lagen om beredskap. Lagen ärfrån 1964 och firar med andra ord tioårsjubileum . Men vad man tUl dagsdato har åstadkommit är en planering för 114 av landets 274 kommuner, och avden planeringen berörs ca 5 miUoner av landets invånare. Det dröjde efter lagens tillkomst 1964 ända till 1971innan man var klar med att sätta i gång arbetet. Det hade nämligen tagit denhär tiden att få fram anvisningar för arbetet. Men 1970 lade riksnämnden framett förslag i en PM, och det gick ut på att man skulle klara avarbetet. Det redovisades att detta kunde ske tUl en kostnad av 2,5 miljonerkronor , och arbetet skulle vara klart under /76. anvisade emellertid för /72endast ett formellt belopp - man kände inte tUl vad kostnaderna kunde bli. Förefterföljande budgetår, 1972/73, anslog man endast I miUon till verksamheten. För att riksnämndens tidsplan skulle kunna hållas äskadesför /74 3,2 miljoner man syftade till att hinna med arbetetunder de återstående tre åren. Men anvisade ånyo endast 1 miUon, ochdet trots att riksnämnden anförde att om den här anslagsnivån skulle komma attbli normerande riskerar man att planeringen inte kan avslutas ens underinnevarande århundrade. Kostnaderna för revision av tidigare uppgjorda planerskulle komma att ta merparten av pengarna, och även om man bortsåg från behovetav revision av de gamla planerna skulle nyplanläggningen med den här takten . I det läget reserverade sig centerledamöter och moderataledamöter för det av riksnämnden äskade beloppet. har riksnämnden nödgats anpassa sin målsättning efterriksdagens njugga instäUning och framflyttar nu planeringens avslutande tvä år,till 1977/78. Även länsstyrelsernas arbetsbelastning på försvarsenheterna är den 18 aprU 1974 enbegränsande faktor, sä det skuUe egentligen inte hjälpa med högre anslag föratt uppnå den ursprungliga målsättningen. För att fullfölja den nu betydligt lägre målsättningenäskar man 2,1 miUoner kronor, men utskottet har i enlighet medpropositionen förordat endast I 1/2 miUon, detta trots att utskottet i årliksom har vitsordat det stora behovet av en sådan här planering. En av grundtankarna försvarsbeslut vardjupförsvaret, "seg fördröjning över ytan", vUket medför fleralokalförsvarsförband spridda över landet. Detta medför otvivelaktigt ett ökatbehov av samordning och samverkan på lokal nivå, och frågan om en rationellanvändning av de kommunala resurserna på detta område intar då ennyckelställning. Men även samordningen av civUförsvarets och kommunernasresurser är en viktig faktor som skaU tiUgodoses inom ramen för planeringen.Kommunerna förfogar över främst sådan tyngre materiel som civUförsvaret intedisponerar över. Detta har bl. a. kommit till uttryck i civUförsvarsstyrelsensprogramplan, i vUken man uttalar angelägenheten av att tillräckliga anslagsnarast tilldelas den kommunala planeringen. Ett annat motiv för att planeringen snabbt blir genomfördär att planeringsarbetet ger kommunernas tjänstemän och förtroendemän ökadkunskap om totalförsvarsproblematiken, vUket bör leda tUl att behoven i enberedskapssituation tillgodoses redan inom den fredsmässiga verksamhetsplaneringen. Planeringen r en grundförutsättning för samhälletsfunktion under beredskap och krig. Med hänsyn till de resurser vi satsar pätotalförsvaret i övrigt är det här fråga om försvinnande små belopp, men de ärnog så viktiga för att övriga satsningar i ett visst läge skall medföra avseddeffekt. 1 reservationen 1 yrkar vi från sida ett anslag ienlighet med riksnämndens äskande, 2,1 miUoner kronor, i stället för utskottetsI 1/2 miljon, Jag ber, fru talman, att fä yrka bifall tUl reservationen 1. 1 reservationen 2 erinrar vi om den ökande betydelsen avteletekniska anordningar inom totalförsvaret. Vi anser att sådana anordningarkan jämställas med dem som omfattas av beredskapslagens 6 §. De är oftastett nödvändigt komplement för att kunna utnyttja de anordningar som omfattas avberedskapslagen. Den lagen bör i detta avseende ändras. Utskottets uttalandeatt dessa kostnader väl kan bäras av de nya och större kommunerna innebär enövervältring av statliga åligganden till kommunerna som vi inte kan acceptera.Att kommunerna har blivit större ökar i princip inte deras betalningsförmåga. bör ge Kungl. Maj:t tiU känna vad som anförts ireservationen 2, och jag yrkar, fru talman, bifall även till den. HerrERIKSSON i Ulfsbyn (c): Försvarsdebatten har ändratkaraktär och fått en delvis ny inriktning. Från att tidigare i storutsträckning ha kretsat kring det mUitära försvaret har blickarna nu på allvarbörjat riktas mot det civila försvarets olika komponenter. Jag har under ettpar år försökt fästa statsmakternas uppmärksamhet på nödvändigheten av att fåett balanserat totalförsvar. De enligt min mening svagaste länkarna ivårt totalförsvar är de primärkommunala och landstingskommunala. För migframstår det som betänkligt att man på ansvarigt håll ännu inte i handling viUinse den kommunala beredskapens stora betydelse för vårt totalförsvar. Med sinaomfattande fredsuppgifter av vUka alla de vitala bör upprätthållas även underberedskap och krig - och sina betydande personella och materiella resurserrepresenterar de båda kommuntyperna en viktig del av landets försvarskraft. Påen del håll, bl.