prot · FX0954 · 1974-12-31 00:00:00 — Studiehjälp och studiemedel utgårtUl de elever som går i statliga läroanstalter eUer i skolor som harstatsbidrag eUer som är ställda under statlig tillsyn. harstatsunderstödet tUl åtskUliga yrkesskolor som bedrivs i privat regiindragits. Konsekvenserna har blivit att de elever som studerat vid dessa läroanstaltericke kommer i åtnjutande av studiehjälp och icke har rätt till studiemedel. Detsom är avgörande för rätten tUl studiehjälp är att skolan uppfyUer de krav somgäller för statlig tUlsyn. I socialförsäkringsutskottet har vi behandlat en motionmed som första namn. 'Motionärema har funnit det otUlfredsstäUandeatt de elever som går i skolor som inte är ställda under statlig tUlsyn icke har rätttUl statligt studiestöd under UtbUdningstiden och framhåller i motionen att detär angeläget att dessa elevers studiestöd ordnas. För att sä skall ske börriksdagen i skrivelsen tiU Kungl. Maj:t begära att enskildautbildningsanstalter som önskar bli stäUda under statlig tUlsyn medges dennarätt, under fömtsättning att arten av den vid anstalten bedrivna undervisningenmedger det. En statlig tillsyn skulle lösa studiehjälps-frågan för elever vidprivata läroanstalter. Det är inte att förvåna sig över att eleverna vid dessaskolor reagerar mot att Kungl. Maj:t skaU bestämma humvida man skall ha rätttiU statligt studiestöd eller ej. Jag yrkar, herr talman, bifaU tiU den reservation som ärfogad tiU socialförsäkringsutskottets betänkande nr 15. den 3 aprU 1974 Statlig tillsyn över enskilda utbildningsanstalter HerrLINDSTRÖM (s): I motionen som ligger tUl grund för detärende vi nu diskuterar föreslår motionärema att Kungl. Maj:t medger enskildautbildningsanstalter att bli stäUda under statlig tUlsyn under förutsättningatt dessa utbUdningsanstalter önskar det ocU undervisningens art medger det. I motionen gör motionärema gäUande attutbUdningsdepartementet skulle ha avslagit begäran om tiUsyn för ett flertalskolor. Det verkliga förhållandet är att beslut om statlig tUlsyn berör endastett fåtal skolor här i landet. De flesta skolor i är statliga ochstatsunderstödda och står av den anledningen automatiskt under statlig tUlsyn.I de fall en skola inte är statlig eller statsunderstödd kan skolan ansöka omatt bli ställd under statlig tUlsyn. Beslut fattas av utbildningsdepartementetefter hörande. Bifalles sådan ansökan uppnår man tvåfördelar: dels ger det statlig kvalitetsgaranti, dels får eleverna möjlighettUl studiehjälp. Motionens egentliga ärende är säkert inte att ge statenmer insyn utan att ge eleverna vid dessa privata skolor möjlighet att fåstudiehjälp eller studiemedel. Antalet ansökningar om statlig tUlsyn är mycketfå. behandlades tio sådana ansökningar i utbUdningsdepartementetoch endast två av dessa avslogs detta efter avstyrkande.Jag tror att man tveklöst kan påstå att statsmakternas prövning av dessaärenden är mycket generös. Det kan i varje fall inte vara rimligt att bara detförhållandet att en skola finns tUl skall berättiga skolans elever tUlstudiestöd. I reservationen som fogats tUl socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 15 har reservantema nu fomiulerat om motiveringen och föreslåratt statsmakterna skall bortse från de utbUdningspolitiska skälen och endastlåta arten av undervisningen vid skolan vara avgörande vid bedömningen.Naturiigtvis måste utbUdnmgspolitiska skäl ligga tUl grund för här aktuellabedömningar, och nog är väl, herrar reservanter, hänsynstaganden tUl arten avundervisning vid skolan utbildningspolitik. riksdag behandlade en moderat motion med- sammamålsättning som den vi nu diskuterar. Motionärema begärde då utredning omregler för studiehjälp till elever vid de statsunderstödda skolorna. Ett enigtutskott och en enig riksdag avslog motionskravet. Statlig tillsyn över enskilda utbildningsanstalter teten viU behandla årets motion idetta ärende på samma sätt. Jag yrkar bifaU tUl utskottetshemställan. nämner att ett skäl tUl avslagpå motionen är att det gäller endast ett fåtal skolor. Detta har ocksåsocialförsäkringsutskottet skrivit i sitt betänkande: "Enligt vadutskottet inhämtat berör beslut om statlig tUlsyn endast ett fåtal skolor"Men det är ju inget argument för att gå emot förslaget i motionen. Sedan kan jag inte begripa att staten, som ofta synarorganisationer och företag och kanske också personer vägrar tUlsyn frånstatens sida när skolor begär en sådan tUlsyn. Vi har i reservationen skrivitatt denna tUlsyn skaU medges "under förutsättning att arten av den vidanstalten bedrivna undervisningen det medger". Det här är en fråga som vi tycker är angelägen och viktigatt få löst, och det är därför som vi i reservationen har format ett hållbartargument för att stödja förslaget. HerrLINDSTRÖM (s): Motionärema påstår att åtskUliga skolor harblivit förvägrade statlig tUlsyn. Utskottet och jag påpekar att det bara är ettfåtal. Något antal har emellertid varken motionärerna eller vi försökt ange.Skälen tUl ställningstagandet är naturligtvis utbildningspolitiska; det kommervi inte ifrån. Jag upprepar att antalet skolor är oviktigt idetta sammanhang. antar att detta skuUe vara ettutbildningspolitiskt utspel frän motionäremas sida. Jag vill säga att deutbildningspolitiska stäUningstagandena har gjorts av regeringspartietsledamöter i socialförsäkringsutskottet. Frågan gäller de privata skolornasmöjligheter att bedriva sin verksamhet. Att stäUningstagandet har medutbUdningspoHtik att göra är inte bara ett påstående. Utskottsmajoriteten villinte låta alla skolor, av vUket slag de än må vara, få statlig tUlsyn. Detmedför, som jag sagt tidigare, fördelar som vi inte anser att alla skolor börha, och det ger också en status som alla skolor inte bör ha. Det var ett klarläggande besked från herrLindström! Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 15 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och Anslag till ,m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 277Nej - 46 § 21 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 6 medanledning av propositionen 1974:1 i vad avser investeringsanslag för budgetåret1974/75 till televisions-och Uudradioanläggningar m. m. jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. § 22 Anslag till ochnarkotikaupplysning, m. m. Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 7 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 tiU till nykterhetsorganisationer m. m. jämte motioner. I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför båda de i betänkandet behandlade punkterna. Under den gemensamma överläggningenfår yrkanden framställas beträffande båda punkterna i betänkandet. Punkten 1 (Bidrag ) Maj:t hade i propositionen1974:1 bilaga 10 () under punkten B 28 (s. 60-61)föreslagit att tiU Bidrag till ochnarkotikaupplysning för /75 anvisa ett reservationsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1974:293 av i Agnas m. fl. (m) vari hemställts att den 3 aprU 1974 Anslag till ,m. riksdagenbeslutade att tUl Bidrag till ochnarkotikaupplysning för /75 anvisa ett reservationsanslag av , 1974:446 av m. fl. (s, c, m, fp) varihemställts att under utbUdningshuvudtiteln anvisades I tiUBidrag till , 1974:732 av i m. fl. (fp) i vadavsåg hemställan att beslutade att höja anslaget Bidrag med tillsammanlagt (yrkandet 1) samt 1974:1349av (). att med anledning av propositionen 1974:1 samtmotionerna 1974:293 och 1974:732 (yrkandet 1), med bifaU tUl motionen 1974:446och med avslag på motionen 1974:1349 tiU Bidrag tiU föralkohol- och narkotikaupplysning för /75 anvisade ettreservationsanslag av . Reservation hade avgivits av herrarNUsson i Agnas (m), (), Raneskog (c) och Nisser (m) som ansett attutskottet bort hemställa, att med anledning av proposUionen 1974:1 samtmotionerna 1974:446 och 1974:732 (yrkandet 1), med bifaU tiU motionen 1974:293och med avslag på motionen 1974:1349 tiU Bidrag tiU föralkohol- och narkotikaupplysning för /75 anvisade ettreservationsanslag av I . Vid denna punkt hade avgivits ettsärskilt yttrande av herrar i Agnas (m) och Nisser (m). Punkten 2 (Bidrag till nykterhetsorganisationer m. Kungl.Maj:t hade under punkten B 29 (s. 61-63) föreslagit att tiUBidrag tUl nykterhetsorganisationer m. m. för /75 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:450 av m. fl. (m) vari hemställtsatt beslutade att till Bidrag tiU nykterhetsorganisationer m. m. /75 anvisa ett reservationsanslag av , 1974:727av i Agnas m. fl. (m, c, fp) samt 1974:732 av i Ljusdalm. (fp) i vad avsåg hemställan att beslutade höja anslaget Bidragtill nykterhetsorganisationer m. m. med tUl sammanlagt 3 274 000kronor (yrkandet 2). 1. att med bifall till propositionen 1974:1 ochmed avslag på motionerna 1974:450 och 1974:732 (yrkandet 2) tiU Bidrag tiUnykterhetsorganisationer m. m. för /75 anvisade ett 2. att skulle avslå motionen 1974:727. Reservation hade avgivits av herrarNUsson i Agnas (m), () och Nisser (m) som ansett att utskottet under 1bort hemställa, att med anledning av propositionen 1974:1 samtmotionerna 1974:450 och 1974:732 (yrkandet 2) tiU Bidrag tUl nykterhetsorganisationerm. m. för /7 5 anvisade ett reservationsanslag av 3 196 000kronor. Anslag till ,m. HerrENLUND (fp): Vid kulturutskottets betänkande nr 7 finnsfogade två reservationer. De gäUer bidrag tUl ochnarkotikaupplysning, CAN, och tUl nykterhetsorganisationerna. föreslår en höjning till CAN med 387 000kronor och till nykterhetsorganisationerna med . Vi reservanterhar gått en medelväg och föreslår en höjning till CAN med dvs.114 000 kronor mer än vad kulturutskottets majoritet föreslår. I fråga ombidraget till nykterhetsorganisationerna viU vi för att säkerstäUainstruktörsverksamheten räkna upp anslaget med i förhållande tiUregeringens och utskottets förslag. Det föreligger en ganska stor risk för att viktigaalkoholpolitiska problem skjuts åt sidan vi väntar påalkoholpolitiska utredningens förslag, att vi stillatigande betraktaralkoholens roll som skadefaktor bland ungdom, i trafiken, som sjukdomsorsakosv. Det finns en risk att varje förslag tUl åtgärder möts med ettförtröstansfuUt: "APU kommer ju med sitt betänkande, vi skall inteförhasta oss." Den svenska har all anledning att hållai gång en livlig alkoholpolitisk debatt. Det finns åtminstone tre skäl härför. För det första är det i regel större möjligheter attpåverka utformningen av åtgärderna innan man tagit stäUning, exempelvis APU,och innan propositionen har utarbetats. Sedan är positionerna i regel låsta. För det andra vore det djupt olyckligt omopinionsbUdningen mot alkoholkonventionerna och för alkoholfria miljöer skullemattas av. För det tredje förekommer det en väldig aktivitet blandkommersiella intressenter i alkoholkonsumtion. Detta sista, herr talman, vUl jag ge närmare exempel på.Jag syftar på Svenska bryggareföreningens tidning . En mer vinkladstatistisk redovisning än där får man leta efter. Jag skall ge några exempel urnr 1 av denna tidning. Där finns en tabell som visserligen redovisarförändringen , både i absoluta litertal och i procent. Meni texten tas bara de siffror fram som från synpunkt ärlämpUga att redovisa. Man får sålunda veta att konsumtionen av pilsner sjunkitmed tUI 1973, att starkölet gått tUlbaka med 21,2procent . Men att konsumtionen av mellanöl sjunkit med bara 6,4procent nämns inte i texten. Däremot får man veta att lättölet gått upp med 202procent -och detta låter ju bra. Men man redovisar inte det procentuellaförhållandet meUan de fyra ölsorterna. De siffrorna förs föUaktligen inte Anslag till ,m. Mellanölet svarade fortfarande för av helaölförbmkningen och lättölet för . De siffror som redovisar för våramassmedia är uppenbarligen valda i syfte att inbUla folk att mellanölet är påväg ut ur den alkoholpolitiska bUden. Vad är avsikten med den vinklingen? Detkan knappast vara omsorgen om den svenska ungdomen det är väl snarare enomsorg om bryggeriernas förtjänster. Nykterhelsorganisationerna och CAN har under de närmasteåren framöver mycket viktiga arbetsuppgifter. Oavsett vUket resultat APU kommerfram tUl har vi ändå den förhoppningen att åtminstone några åtgärder skallvidtas för att komma tUl rätta med det moderna samhällets utan all jämförelseallra största skadefaktor. För min del tror jag att de opinionsbUdande uppgifterna iframtiden alltmer kommer att ligga på det internationella planet. Det ärknappast möjligt för ett enstaka land att driva en alkoholpolitik somväsentligt skiljer sig från omvärldens. AUteftersom vårt internationellaumgänge, främst genom turismen, ökar kommer alkoholbruket alltmer att framståsom ett internationellt problem vUket måste lösas i samverkan länderna emellan det är ett gemensamt problem för de flesta välfärdsstater. AUteftersom urbaniseringen i de rika välfärdsländernafortskrider, allteftersom de gamla normsystemen, främst på grund,upplöses, allteftersom familjens ställning försvagas, allteftersom ungdomenssvårigheter att finna ideal att arbeta och offra för ökar och allteftersompressen i det moderna arbetslivet blir allt hårdare och människorna får alltfärre tillfällen tUl inre samUng och stUlhet allteftersom den utvecklingenfortgår, om den nu inte kan hejdas, så kommer människornas benägenhet att viljafly bort från sin situation sannolikt att bli allt vanligare. I det lägetkommer umgänget med bruksgifterna, främst alkoholen, att innebära större riskerför de enskUda människorna och medföra större kostnader för samhället. Därförär jag övertygad om att de s. k. välfärdsstaterna blir tvingadeatt ompröva sin hållning gentemot bruksgifterna. Det innebär att de argumentsom har till sitt förfogande kommer att få allt störretyngd. kommer i det läget att få ökade möjligheter tillsamarbete med de krafter utanför nykterhetsrörelserna, som är medvetna omfarorna och som gärna vUl hjälpa till med opinionsbildningen. CAN är det organ som bättre än något annat tiUhandahållerdet informations- och faktamaterial som behövs för en allsidig och effektivupplysning om alkoholproblemen. Sedan CAN:s underlag breddades genom anslutningav flera av vårt lands största organisationer även utanför nykterhetsrörelsen- har efterfrågan på CAN:s tjänster blivit så stor att resurserna inte räckertill. Jag finner detta olyckligt. CAN har så viktiga uppgifter att tillräckligamedel bör ställas till förfogande. Även om CÄN:s tjänster numera anlitas inom skolväsendetoch av organisationer utanför , så råder det ändå ingettvivel om att nykterhetsorganisationerna utgör en av de viktigaste kanalernaför att marknadsföra upplysning och information om alkoholproblemen i vårtland. SÖ talar om vikten av att organisationer som företräder en helnykterinställning kan göra sig hörda i den alkoholpolitiska debatten. En likaviktig uppgift har dessa organisationer när det gäller att tUlhandahållaalkoholfria miUöer, specieUt för ungdomen. Det finns således en rad opinionsbildande uppgifter, somenligt min övertygelse knappast kommer att fyllas, om det inte sker genomnykterhetsorganisationernas försorg. Dit hör kravet på alkoholfria sektorerinom det moderna samhällslivet - t. ex. i trafiken, i arbetslivet, i skol- ochungdomsmiUöer. Dessutom vUl jag särskilt nämna gamla kravpå en spritfri representation. Alkoholbruket kostar samhäUet så pass mycketpengar, att det inte gör sig förtjänt av den reklam en offentlig representationinnebär. Det är viktigt att alkoholkonventionernas tryck mot de enskUdamänniskorna främst ungdomen - minskas. Jag har, herr talman, med detta anförande försökt motiveravarför jag anser det vara så viktigt med en mera generös instäUning tUl CAN ochnykterhetsorganisationerna än den som utskottsmajoriteten redovisar. Jag beratt få yrka bifaU tiU de båda reservationerna i kulturutskottets betänkande nr7. Anslag till , m. m. HerrJADESTIG (s): har vi som nykterhetsvänner starktbegränsat vårt motionsskrivande. Orsaken har främst varit att vi har avvaktatdet slutliga resultatet av den alkoholpolitiska utredningen som sedan den 8oktober 1965 haft till uppgift att svara för och komma med en översyn avalkohol- och nykterhetspolitikens framtida inriktning i vårt land. I sambandmed den allmänna motionstiden hade vi förhoppningen att utredningensslutbetänkande skulle komma , och då tyckte vi att vi kunde liggamycket lågt. Tyvärr har det visat sig att betänkandet ytterligare har försenats,och finns knappast några förhoppningar om att det kommer under senhösten.Naturligtvis har vi anledning att beklaga denna försening. Om vi sålunda har legat lågt när det gäUermotionsskrivande, beror detta absolut inte på att vi tycker att nykterhetslägetär bra. Vi delar inte påståenden i dess reklamkampanj - idet hänseendet ber jag att få instämma med . I reklamkampanjenpåstår man nämligen att nykterhetsläget förbättrats ochfrämst då inom den unga generationen. Vi anser att alkoholfrågan utgör denstora olösta sociala frågan. Medicinska, sociala och ekonomiska orsaker gör attskadorna ofta får förödande kraft och drabbar de unga människorna. Vi vet ocksäatt miljön spelar en stor roll när det gäller den sociala strukturen isamhället. Inom den sociala miljöpåverkans ram har våra folkrörelserhaft och har stor betydelse. Därför är det glädjande att nu konstatera hur manfrån samhällets sida med ökad kraft förstärker folkrörelsernas stäUning genomatt ge dem större resurser för sitt arbete. , som diskuterades förnågon halvtimme sedan, är ett exempel. Det råder heller inget tvivel om attfolkrörelserna behöver ökat samhällsstöd. De är ytterst vårt demokratiska värn. 1 en flerpartimotion har vi föreslagit ökat samhällsstödåt , . 8 protokoll 1974. den 3 aprU 1974 Anslag till ,m. organ somgenom saklig upplysning skall bekämpa alkoholens skadeverkningar. Förbundet ärbåde statens och folkrörelsernas organ för denna upplysningsverksamhet. CAN:sfolkrörelseanknytning är sålunda breddad i verklig mening. Vi motionärer ärmedvetna om att förbundets uppgifter är så väsentliga att det är av stor viktatt dess resurser förstärks. Vi anser också att och andrafolkrörelser behöver ett betydligt bättre stöd. Men när det gällernykterhetsrörelsens framtida struktur finns det skäl att avvakta denalkoholpolitiska utredningens slutbetänkande. Än en gång beklagar jag att detytterligare försenats, men jag hoppas att regeringen ser tUl att betänkandetsnabbt kommer ut på remiss så att vi förhoppningsvis kan få en proposition idenna viktiga fråga redan under höstsessionen. Eftersom den motion jag pläderat för hartillstyrkts av utskottet yrkar jag bifall tiU utskottets hemställan. HerrWESTBERG i (fp): Efter värdefulla ochinnehållsrika anförande, i vUket jag till alla delar kan instämma, har jaginte mycket att tillägga. Jag vill ändå med några ord kommentera deproblemställningar som vi här har uppe till diskussion. Från mina utgångspunkter gäller det kampen mot den ökadeanvändningen av bruksgifter. Ingen förnekar väl att användningen ökar på ettoroande sätt. Det finns därför anledning att fråga sig hur långt utvecklingenmot en alltmer utbredd och intensiv användning av tobak, alkohol och narkotikakan gå utan att vi äventyrar den sociala och kulturella tillväxten. Läget äronekligen så allvarUgt att det finns skäl att med kraft söka motverkaanvändandet av dessa gifter, särskUt alkoholen som våUar så stora skador påenskUda människor och i samhället. Det finns inga säkra siffror på hur många alkoholister vihar i , men alkolholforskare räknar med att av denvuxna manliga befolkningen, dvs. 250 000, är alkoholberoende. Motsvarandeprocenttal för kvinnorna är väsentligt lägre, kanske , men ävendet blir ett stort antal. Tecken tyder också på att antalet alkoholberoendemänniskor snabbt kommer att öka. Jag tror inte det är att mörkmåla om manbefarar att den höga mellanölskonsumtionen kommer att grundlägga en kraftigökning av antalet alkoholberoende. Omkring 100 000 personer omhändertas förfylleri j varie år. av alla dödsolyckor här i landetanses ha samband med alkohol. Alkoholmissbruket har beräknats kosta omkring 5procent av den svenska bruttonationalprodukten - en kostnad av sammastorleksordning som våra totala utgifter för undervisning eller försvar. Det rörsig alltså om kostnader på så där . Nog kunde manvara litet frikostigare när det gäller att skapa resurser för att möjliggöraett mera effektivt mottryck i det här sammanhanget. Det finns anledning att avrent samhällsekonomiska skäl ägna större uppmärksamhet åt kampen motbruksgifterna. Alkoholfrågan är, som vi har hört redan, vårt största olöstasociala problem. Givetvis måste kampen mot narkotika också föras med all kraft. Men ävenom de ekonomiska skadeverkningarna är oerhörda är dock skadornapå de enskUda människorna det allvarligaste. Att se unga människor brytas nedoch få sin framtid förstörd eller dö eUer se hem trasas sönder eller se äldremänniskor som lever i fuUständig misär på grund av bruksgifternasskadeverkningar borde ju vara nog för att få oss att förstå hur angeläget detär att ta upp kampen mot bruksgifterna. hänvisar, som vi har hört här tidigare, de flesta tillden alkoholpolitiska utredningen och säger att vi får vänta och se. Ja, men hurlänge? Den talare som var uppe här före mig, , påpekade att maneventueUt kunde emotse en proposition . Men nog är väl herrJadestig då överoptimistisk. Jag tror inte utbildningsministern är beredd attgöra några sådana utfästelser. Av allt att döma kommer den här frågan attskjutas framåt i väsentligt större utsträckning än vad tror. MensjälvfaUet är vi alla angelägna att utredningen kommer med sitt betänkande såsnart som möjligt och att man efter en ordentlig remissbehandling får fram enproposition så snart ske kan. På den punkten har vi alltså inga delade meningar. Men vibör väl ändå vara realistiska. Såvitt jag kan se finns det ingen anledning attsitta med armarna i kors i väntan på den proposition som vi hoppas skall kommaså småningom. Enligt min mening gäUer det att använda de möjligheter som nustår till förfogande. Givetvis vore det mycket att säga på denna punkt -påminna om skolans möjligheter, om ungdomsorganisationerna, där vi har beslutat om en ytterligare satsning, något som jag tycker är värdefuUt,Jag har visserligen sagt att det är angeläget att de pengarna används pä etteffektivt sätt, men jag anser att det är en riktig satsning som sådan. Det hadekanske varit möjligt att också via CAN engagera den ideeUa kraft som finns iungdomsorganisationerna, men det är en annan historia. Jag skaU inte här gåvidare in på det ämnet. Jag vUl bara stryka under att vi enligt min mening nuhar anledning att på bästa sätt stödja de organ och sammanslutningar som hartill uppgift att genom upplysning och arbete i övrigt minska användningen avbruksgifterna och därmed även deras skadeverkningar. Jag tänker då i förstahand på CAN, , och pänykterhetsorganisationerna. Det finns där, inte minst inom nykterhetsorganisationerna,stora möjligheter som det gäller att ta vara på. Där finns kraft attmobilisera. Jag har därför väldigt svårt att förstå den njuggabehandling som såväl CAN som nykterhetsorganisationerna får av statsmakterna.Jag skall visserligen gärna ge vår nye utbildningsminister en eloge för att hanså klart har sagt ifrån att nykterhetsorganisationerna utgör en betydelsefulldel av våra folkrörelser och att organisationernas arbete är elt väsentligtinslag i verksamheten och debatten i vad gäUer de alkoholpolitiska frågorna.Jag tycker att det är värdefullt att detta har uttalats av departementschefen.Jag uppskattar givetvis också den höjning om som han harföreslagit. Men det räcker ju inte alls.