prot · FX0996 · 1974-12-31 00:00:00 — Ny gruvlag, m m. Förhandlingarnaleddes till en början av fru tredje vice talmannen. § 1 Ny gmvlag, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 39 i anledning av propositionen 1974:32 med förslag till gruvlagm. m. jämte motioner. I propositionen 1974:32 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoll över industriärendenden', föreslagit att anta förslag till 1. gruvlag, 2. lag om ändringi lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "Det förslag till ny gruvlag som framläggs ipropositionen grundar sig liksom gällande gruvlag på det s. k.inmutningssystemet. Enligt detta får i princip den som först anmäler sig tUlbergmästaren en ovUlkorlig rätt att undersöka och bearbeta på egen eller annansmark belägen fyndighet som innehåller järn, koppar, bly eller något annat s. k.inmutningsbart . Denna s. k. inmutningsrätt ger i första hand inmutarenrätt att utföra undersökningsarbete inom ett anvisat område(inmutat område). Påträffar inmutaren brytvärd fyndighet har han vidare enprincipiell rätt att få sig anvisat ett arbetsområde för gruvdrift (utmål), därhan får bryta inmutningsbart och tillgodogöra sig detta. För att tillgodose allmänna intressen inom gruvnäringenföreslås en rad partiella reformer inom ramen för inmutningssystemet. ÅtskilUgaav de förordade bestämmelserna avser att stimulera till ett aktivt ochändamålsenligt utnyttjande av fyndigheterna. De nuvarande bestämmelserna att inmutat område får hahögst viss storlek och att det skall ha viss form slopas. I stället införs enregel om att inmutningsområdet inte får vara större än att det kan antas attinmutaren har möjlighet att undersöka det i sin helhet på ett ändamålsenligtsätt och att det i övrigt skall ha för ändamålet lämplig form.Undersökningstiden skall liksom f. n. vara . Inmutare som använderinmutningsområdet för ändamålsenligt undersökningsarbete skall dock kunna räknamed att vid behov få undersökningstiden utsträckt till . I särskilda fallkan undersökningstiden utsträckas till sammanlagt . Inmutaren åläggs attbetala en inmutningsavgift vars storlek beror på områdets storlek och den tiddetta används. Förutsättningarna för erhållande av utmål skärps.Därigenom sker i viss mån en kompetensprövning av den som vill ha utmål. Ocksåi fråga om utmålsområdet tas de nuvarande bestämmelserna om viss maximistor- Ny gruvlag, m. m. lek ochviss form bort. Enligt lagförslaget skall utmålet ha den storlek som med hänsyntill fyndighetens sträckning, gruvdriftens behov och övriga omständigheter ärlämplig och skall i övrigt ha för ändamålet lämplig form. Förslaget innehåUerflera bestämmelser som syftar till att främja ett aktivt och ändamålsenligtutnyttjande av utmål. Statens rätt till hälftendel i utmål, den s. k.kronoandelen, bibehålls och föreslås i fortsättningen uppkomma automatiskt ioch med utmålsläggningen, om staten inte då avstår därifrån. Rätten att innehautmål tidsbegränsas till . Förlängning av giltighetstiden kan ske med 20år i sänder. Utmålsinnehavaren har rätt till förlängning om han bedrivitregelbunden gruvdrift eller på annat sätt varit aktiv. I annat fall prövasfrågan om förlängning med hänsyn särskilt till det allmännas intresse av attfrämja ett ändamålsenhgt utnyttjande av landets mineraltillgångar. I lagförslaget har förts in bestämmelser om inlösen av utmål.Inlösen skall under vissa förutsättningar kunna ske dels i arronderingssyfte,dels för tillgodoseende av ett betydande allmänt intresse. Det föreslås fåankomma på Kungl. Maj:t att förordna om inlösen. I övrigt innebär förslaget till ny gruvlag bl. a. attkretsen av inmutningshinder vidgas. Dispensabelt förbud mot inmutning införssålunda i fråga om allmän väg, allmän flygplats samt område med stadsplan ellerbyggnadsplan och område som upptas av vissa allmännyttiga byggnader. Dennuvarande möjligheten att införa inmutningsförbud på statlig mark genom attförklara visst område för statsgruvefält utsträcks till att avse även ickestatlig mark. avses statsgrave-fältsinstitutet komma till användningfrämst för att skydda fyndigheter av extraordinär betydelse för samhället. Detblir som beslutar i fråga om utläggande av statsgruvefält. Iförslaget finns också en bestämmelse som ger Kungl. Maj:t möjlighet attförordna om inmutningshinder beträffande område där gruvdrift kan antas hindraeller avsevärt försvära sådan förekommande eller planerad användning av markensom är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt. Den nyagruvlagen föreslås träda I kraft . Förslaget till ändring i lagen (1966:314) omkontinentalsockeln går ut på att gruvlagen inte längre skall äga tillämpning påallmänt vattenområde i havet." I detta sammanhang hade behandlats de i anledning avpropositionen väckta motionerna 1974:1623 av i (c) och ()vari hemställts att skulle anta förslaget till gruvlag med sådanaändringar som garanterade att ett i den fysiska riksplaneringen godtagetallmänt intresse alltid kom att prövas som dispensärende, 1974:1653 av () varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att sådana anvisningarutfärdades som innebar dels att samråd skulle ske med berörda kommuner även ifråga om utvidgning av pågående gruvdrift, dels att åtgärder skulle vidtas i syfteatt eliminera sådan förfulning av miljön som bl. a. slamdammar och slighögarorsakat vid tidigare gruvdrift. 1974:1659 av herrar i Holmgården (c) och NUsson i Nr96 (c) vari hemställts att skulle anta förslaget till x <:rl op i\p gruvlagmed sådana ändringar att natur-och miljövårdsintressena iakttogs .,p. . iq vidansökan om utmål och att en plan för erforderliga åtgärder i samband------- därmedupprättades, y gruvlag, m. m. 1974:1660 av herrar ()och Ringaby (m) vari hemställts att beslutade om av motionärernaförordade ändringar i förslaget till gruvlag, innebärande bl. dels beträffande 4 kap. 4 § att den ersättning tillfastighetsägare, som skulle utgå på grund av utmålsläggning och som enligtlagförslaget skulle bestämmas enligt regler i expropriationslagen, skulle avsefuUa markvärdet, dock utan beaktande av det eventuella tilläggsvärde somförväntad gruvaktivitet kunde ha medfört, dels beträffande 4 kap. 23 § att de två gode män somutöver bergmästaren deltog vid utmålsförrättning skulle kunna överrösta bergmästarenendast i fråga som de tre förrättningsmännen hade att avgöra gemensamt, dels beträffande 6 kap. att jordägaravgälden skullebibehållas och utgå med en procent av värdet av alla inmutningsbara sombrutits inom utmålet och uppfordrats, dock att avgälden inte för något årskulle beräknas högre än till och upphöra att utgå sedan regelbundenbrytning pågått under sammanlagt , dels beträffande 10 kap. 1 § rörande inlösen av rätt tillutmål, att absolut förbud skulle gälla mot Inlösen i arronderingssyfte av utmålsom var föremål för regelbunden brytning och att även statens egendom skullekunna tas i anspråk genom tvångsinlösen samt 1974:1661 av m. (vpk) vari hemställts att skulle avslå propositionen samt hosregeringen anhålla om utarbetandet av förslag till ny gruvlag, som baserades påsamhällets ägande av mineral-och andra naturfyndigheter, prospektering ochexploatering av desamma. Över fyra av motionerna hade civilutskottet avgivityttrande (CU 1974:3 y). 1. beträffandeyrkande om avslag på propositionen 1974:32, m.m. att skulle avslåmotionen 1974:1661, 2. beträffandeavvägning mellan gruvlntressen samt plan-och skyddsintressen att ianledning av a) motionen1974:1623, b) motionen1974:1653, som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i ämnet, 3. beträffande ersättning till fastighetsägare för utmålatt med avslag på motionen 1974:1660 i ifrågavarande del skulle anta det i propositionen 1974:32 framlagda förslaget till gruvlag såvitt gällde 4 kap. 4§, Ny gmvlag, m. m. 4. beträffandejordägaravgäld för utmål att skulle a) avslå motionen1974:1660 i ifrågavarande del, b) anta det ipropositionen 1974:32 framlagda förslaget till gruvlag såvitt gällde 6 kap.1013 §§, 5. beträffandeinlösen av utmål att med avslag på motionen 1974:1660 i ifrågavarandedel skulle anta det i propositionen 1974:32 framlagda förslaget till gruvlagsåvitt gällde 10 kap. I §, 6. beträffanderösträtt för gode män vid utmålsförrättning att med avslag påmotionen 1974:1660 i ifrågavarande del skulle anta det i propositionen 1974:32framlagda förslaget till gruvlag såvitt gäUde 4 kap. 23 §, 7. beträffandepropositionen i övrigt att med avslag på motionen 1974:1660 i övrigtskulle a) anta det ipropositionen 1974:32 framlagda förslaget till gruvlag i den mån det inteomfattades av utskottets hemställan under 3-6 ovan, b) anta det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1966:314) omkontinentalsockeln. 1, beträffandeyrkande om avslag på propositionen 1974:32, m. m. av i (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, dels medbifall tUl motionen 1974:1661 a) avslåpropositionen 1974:32, b) hos Kungl.Maj:t hemställa om förslag till ny gruvlag baserad på samhälleligt ägande ochutnyttjande av mineralresurserna, dels för sin del anta av reservanten framlagt förslag tilllag om fortsatt giltighet av lagen (1963:599) om inskränkning i rätten tillinmutning inom , innebärande att lagen som gällde till utgångenav skulle äga fortsatt giltighet, 2. beträffandeersättning till fastighetsägare för utmål av herrar Regnéll (m) och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1974:1660 i ifrågavarande del skulle anta det i propositionen 1974:32framlagda förslaget till gruvlag såvitt gällde 4 kap. 4 § med ändrad lydelse ienlighet med reservanternas förslag. 3. beträffande jordägaravgäld för utmål av herrar Regnéll(m) och () som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, attriksdagen i anledning av motionen 1974:1660 i ifrågavarande del skulle anta deti propositionen 1974:32 framlagda förslaget till gruvlag såvitt gällde 6 kap.1013 §§ med ändring innebärande dels att 10-13 §§ betecknades 11-14 §§, delsatt rubriken närmast före 10 § sattes närmast före 1 1 §, dels att i kapitletinfördes en ny paragraf, 10 §, med rubriken "Avgäld tilljordägaren" och med av reservanterna föreslagen lydelse, vilken i huvudsaköverensstämde med det i motionen 1974:1660 framlagda förslaget beträffande 6kap., 4. beträffande inlösen av utmål avherrar Regnéll (m) och () som ansett att utskottet under 5 borthemställa, att med bifall till motionen 1974:1660 iifrågavarande del skulle anta det i propositionen 1974:32 framlagda förslagettill gruvlag såvitt gällde 10 kap. 1 § med av reservanterna föreslagen ändradlydelse. Ny gmvlag, m. m. 5. beträffande rösträtt för gode män vid utmålsförrättningav herrar Regnéll (m) och () som ansett att utskottet under 6 borthemställa, att med bifall till motionen 1974:1660 iifrågavarande del skulle anta det i propositionen 1974:32 framlagda förslagettill gruvlag såvitt gäUde 4 kap. 23 § med av reservanterna föreslagen ändradlydelse. Efter ett tioårigt förberedelsarbete har vi nuäntligen fått ett förslag till ny gruvlag. Det kan från många synpunkter sägasvara förhållandevis tillfredsställande, inte minst att man trots vissa farhågorvid arbetets början har bevarat inmutningssystemet, som för svenskaförhållanden kanske är det som bäst tar till vara gruvindustrins och helanäringens intressen. I det föreliggande lagförslaget finns emellertid en heldel ganska allvarliga brister, som har föranlett några reservationer frånframför allt moderat håll till det betänkande som vi nu behandlar. Jag skallböria med ett problem, som från principieU synpunkt kanske är av något mindrevikt. Det berörs i vår reservation 5. I samband med olika förrättningar skall det vidbergmästarens sida finnas gode män, vilkas uppgift är att göra värderingar. Detförutsätts därför att de har viss kännedom om allmänna ting. Enligtgruvrättsut-redningen skulle deras verksamhet också inskränkas till rösträtt ide frågor där de har speciell kompetens. Enligt departementschefens uttalande ipropositionen, vilket också fått stöd av lagrådet, skall de emellertid nu fårösträtt i alla frågor och kan således rösta ned bergmästaren beträffande t.ex. en gruvas brytvärdighet. Såsom förklaring till denna besynnerliga ordning anförsegentligen endast att det även på många andra områden förekommer att bisittareoch liknande medverkande har beslutsrätt i frågor som de inte behärskar. Ärinte detta ett något lösligt resonemang? Vi har i reservationen gjort en litenförändring av lagtexten i överensstämmelse med gruvrättsutred-ningens förslag,en ändring som inskränker de gode männens beslutsrätt till de saker som debehärskar och inte lägger på dem ett ansvar för rent tekniska beslut. Betydligt viktigare är frågan om rätt till inlösen avutmål, vilken behandlas i vår reservation 4. Det förekommer ofta att flerainmutare har fått utmål i samma område. Från samhällets synpunkt är det oftaoekonomiskt att två företag inom samma område företar de dyrbara Ny gruvlag, m. m. investeringarsom gruvdrift normalt kräver. Lagförslaget innehåller därför en bestämmelse omatt den som har den större andelen skall ha rätt att lösa in den mindre delen.Det är i princip riktigt, men rätten bör självfallet begränsas till densituation då gruvdrift ännu inte har påbörjats på den mindre delen. Annarsuppstår betydande rättsosäkerhet hos den berörde ägaren. Detta påverkar i sintur hans möjlighet att låna pengar med säkerhet i gruvtillgångarna. Vi harreserverat oss mot förslaget att den som äger den större delen utaninskränkning skall ha rätt att lösa in det mindre området. ansåg att denna rätt skulle gällaäven för statligt ägt utmål. Departementschefen säger emellertid här nej ochstöder sig därvid på ett uttalande av lagrådet, att sådan inlösen som ipraktiken är att jämställa med expropriation av principiella skäl ej skall fåförekomma mot staten. Denna ståndpunkt synes inte vara helt logisk. Utmål kanredan nu utläggas på statlig mark, och civilutskottet har deklarerat att dettai realiteten är en form av expropriation. Det finns redan ett rättsinstitutbeträffande av staten ägd mark, nämligen när det gäller utmål, där således ettförfarande i likhet med expropriation kan förekomma. kanske någon vill invända att detta väl i praktikeninte spelar någon större roll - det har också civilutskottet påstått i sittyttrande då man väl får förutsätta att statens organ handlar klokt och iförekommande fall frivilligt medverkar till en sådan sammanläggning. Enligt vadjag från olika håll har inhämtat är det oftast inte alls fallet, tyvärr. Det ären allmän visa, skulle man kanske kunna säga, i gruvkretsar att så snart ettföretag gjort inmutning på ett område dyker t. ex. geologiska undersökningupp, mutar för säkerhets skull in runt omkring och håller sedan benhårt på sittområde. I praktiken har det alltså visat sig att den klokhet och den förståelseför de större ekonomiska intressena som man hade kunnat vänta inte alls harfunnits hos statens representanter. Sedan kommer jag till de ekonomiska relationerna mellanjordägaren och gruvbolaget. Här har vi två olika frågor, nämligen delsersättning för utmål, dels jordägaravgäld. De behandlas i våra reservationer 2och 3, Jordägaravgälden har utgått med perår och utmål under en sammanlagd maximitid av . Det är således fråga om enavgift som gruvägaren betalar till fastighetsägaren för att han får disponerautmålet. Denna ersättning till fastighetsägaren vill nu lagförslaget plötsligthelt ta bort, och det motiv som anförs är att här görs inget särskilt arbeteeller någon uppoffring från jordägarens sida. Med det nya betraktelsesättet påäganderättsfrågor i sådana här sammanhang har man ansett att någonjordägaravgäld inte längre behövs. Men detta är inte bara en fråga omförsämring av fastighetsägarens ekonomiska villkor, som kan anses varabeklaglig nog, i varje fall ur fastighetsägarens synpunkt. Frågan har också ensamhällelig aspekt, som är betydligt viktigare. Innan ett gruvföretag gör en inmutning, krävs ettomfattande undersökningsarbete på den plats som kommer i fråga. Det är oundgängligtatt detta innebär ett ofta ganska betydande intrång på jordägarens marker, medåtföljande viss skadegörelse, större eller mindre alltefter Lagen talar också om betydelsen av att skapa intresse hos fastighetsägarnaför en så intensiv letning efter som möjligt. Skulle fastighetsägarennu inte få någon ersättning för jordägaravgäld, så är det klart att hansintresse för att ha människor springande runt på ägorna och förorsakande störreeller mindre förstörelse måste minska. Med andra ord måste hans intresse minskaför att ställa sitt område till förfogande för gruvletning. Det har ocksåberättats för mig att man på gruvägarhåll tycker att borttagandet avbestämmelsen om jordägaravgäld är så olyckligt och olämpligt att man på en delhåll redan nu överväger att om den här lagen träder i kraft spontant ta upp fråganom ersättning till jordägare, just för att få dem attintressera sig för att ställa sina områden till förfogande för prospektering.Det kan vara en poäng för gruvbolagen, men det är naturligtvis inget gott betygför en gruvlag som tar bort en förmån för jordägarna som de ändock skall harätt till så att säga enligt spelet på den fria marknaden. Det var den ena sidan när det gäller de ekonomiskarelationerna mellan fastighetsägaren och gruvbolaget. Den andra är frågan omersättning för utmål. föreslog att ersättning skall utgesenligt det fulla värdet. Det har också föreslagits i den motion som ligger tillgrund för reservationen 2. Enligt regeringsförslaget skall ersättningemellertid lämnas enligt expropriationslagen. Jag kan till nöds förstå att manfrån socialdemokratisk sida har den uppfattningen att expropriationslagen, medden lydelse den fick , skall gälla i alla sammanhang, såledesäven här. Vi har emellertid mycket svårare att förstå när man t. ex. hos centernhar visat samma inställning och bristande förståelse för jordägarens intresse. Vid en vanlig expropriation, som expropriationslagen iförsta hand syftar på, är det ofta fråga om att bygga en väg eUer någontingannat som det allmänna har intresse av. Där kan det tyckas rimligt att envälbärgad villaägare eller en fastighetsägare i en stad eller i närheten av enstad gör en viss uppoffring eller får en sämre ersättning än han i och för sigskulle kunna få i den allmänna marknaden. För hans del har det kanske ocksåvarit mycket lättare att spekulera i framtida värdestegringar. Det är så mankan förklara expropriationslagens nya bestämmelser som ju är mycketofördelaktiga för fastighetsägaren och som vi från vårt håll har protesteratmot. Men här har man en mycket speciell situation. Här rör det sig ju omområden långt ute i markerna, där ägarna i mycket stor utsträckning ärsmåbönder, små fastighetsägare, och där det inte finns något allmänt intresseav en expropriation annat än att naturligtvis skall utnyttjas, vilkethar ett värde för samhället. Men det rör sig dock i första hand om en ekonomisktransaktion mellan en liten jordägare och ett stort gruvbolag. Det är för migdärför obegripligt att man visat så litet intresse av att ge en hygglig ersättningtill fastighetsägaren en ersättning som han skulle ha fått om man barakonstaterat att han skall ersättas med det fulla markvärdet och i ställetinfört den här mycket besvärliga presumtionsregeln som gäller vid värderingenligt vanliga expropriationsregler. Här hade det varit om inte juridiskt följdriktigt sååtminstone mänskUgt och psykologiskt naturligt att man gått generöst fram. 10 protokoll 1974. Ny gruvlag, m. m. Ny gruvlag, m. m. Kostnadernaför ett stort gruvbolag i sådana här sammanhang är ganska små, men det kan förjordägaren vara en ganska rimlig ersättning för det intrång och annan otrivselsom en gruva i närheten av hans mark kan innebära. Slutligen är det tydligen meningen att denna lag skallträda i kraft . Det kommer nog att skapa ganska svåra problem.Man gör sig kanske inte alltid en riktig föreställning om vad det innebär nären ny lag träder i kraft på detta område. Ett större gravbolag i harkanske 7 500 inmutningar. De gäller , vilket med andra ord betyder attungefär sex inmutningar per dag skall förnyas eller omvandlas tUl utmål. Det ären väldig apparat som man begär att gruvbolagen skall klara av inom loppet avnågra veckor. Den här lagen har ju släpat efter både i utredningen och kanskeäven vid den senare behandlingen. Det minsta man kan begära vore väl attåtminstone ikraftträdandet uppsköts till en något senare tidpunkt. Detta lagförslag kommer förmodligen nu att gå igenom, mensom slutomdöme skulle jag vilja säga att det innehåller så många brister attdet blir nödvändigt att ta upp lagen till förnyad prövning inom detta kommer säkerligen vårt parti att göra för att få till stånd en rättelsepå de punkter jag här berört. Jag yrkarslutligen bifall till reservationerna 2, 3, 4 och 5, (vpk): När det gäller vårt lands naturtillgångar ärsäkerligen vårt partis - kommunisterna - principiella synbekant. Det är samhället som skall äga och exploatera dessa och det privatavinstintresset bör kopplas bort. Vi är inte ensamma om den synen. Det anserbl, a, många progressiva socialdemokrater även om de inte tillhör de tongivandei den här församlingen. I det lagförslag som behandlas har man missat chansenatt lägga fram en gruvlag med ett sådant principiellt nytt innehåll. I alltväsentligt följer man de principer som har gällt pådetta område. Den fria inmutningsrätten skall vara kvar, vUket betyder rätten .för enskilda att exploatera viktiga malm- och mineralfyndigheter i vårt land. Inmutningssystemet är en gammal princip med anor från1700-talet. Det har gjorts vissa revideringar - det skedde1924 och 1938 men inte i någotdera fallet har några grundläggandeförändringar ägt rum. Detsamma kan sägas om det förslag till ny gruvlag som nuligger på bord. I näringsutskottets skrivning klargör man på ett enkeltsätt hur inmutningssystemet fungerar. Det heter: "Enligt detta system kanvem som helst få rätt att inte bara på egen utan också på annans mark undersökaoch bearbeta fyndigheter av de som i lagen anges vara inmutningsbara." Inmutning beviljas i princip den som kommer först medansökan. Hur man får rätt att exploatera gruvfyndigheten klargörs också iutskottets skrivning på ett lika enkelt sätt: "Om förutsättningar förgruvdrift befinns föreligga kan inmutaren ansöka om att få sig anvisat ettsärskilt arbetsområde,s. k. utmål där gruvdrift får äga rum." Så har det fungerat och så kommer det att fungera även ifortsättningen, om den nya lagen antas. Detta betyder i själva verket frittfram för varje enskild kapitalägare eller finansgrupp som har de ekonomiskamöjligheterna att berika sig på resurser som bör vara hela det svenska folketsegendom. Det här är vår avgörande invändning mot det nya förslagettill gruvlag. Den invändningen har inte rubbats av att utskottet i sinmajoritetsskrivning framhåller,att lagförslaget innehåller "partieUareformer" i syfte att tillgodose allmänna intressen. Vilka är då dessa partiella reformer? Ja, de är intealltför imponerande, och om de i någon mån kommer att stärkasamhällsinflytandet är synnerligen tveksamt. Statens rätt till kronoandel blirenligt förslaget till ny gruvlag inte längre beroende av anmälan utan inträderautomatiskt om inte staten vid utmålsläggningen förklarat sig avstå därifrån. Kronoandelen är statens rätt till hälftenbruk när detgäller exploateringen. Men den kronoandelen har inte inneburit att 50procent av de privata gruvorna utnyttjats av staten. Man har inte ens utnyttjatde möjligheter som har förelegat tidigare. I lagrådsremissen över det här lagförslaget sysslar man endel med denna fråga. Där framhålls det att hade statenanmäld eller latent kronoandel eller var själv inmutare beträffande 13,8procent av samtliga utmål. Räknat efter arealen täckte de ifrågavarande utmålen 271/av den totala utmålslagda arealen. Att begagna kronoandelen som ettinstrument för att i egen regi få tiU stånd viss malmbrytning har inteifrågakommit. Ambitionsnivån från statens sida har alltså inte varit särskiltstor, och något nytänkande tycks inte ha inträtt.