prot · FX0972 · 1974-12-31 00:00:00 — Man måste också se till att de kan förverkligas i praktiken.Härför beUövs även ekonomiska resurser och garantier. Från centem har vi närdet gällt att garantera de materiella resurserna för en mångsidig och obundendebatt alltid konsekvent hävdat att det bör vara allas vår gemensamma uppgiftatt ansvara för detta och att samhället således måste gä in och vara dengaranten. Detta har vi givit uttryck för vid införandet av partistödet liksomockså beträffande presstödet. Ett vitalt krav är dock att stödet skall lämnasutan bundenhet och självfallet utan användningsredovisning. "Trygghet medfrihet" måste vara mottot. föreligger tiU avgörande ett förslag om förstärktpresstöd. Det finns anledning att i sammanhanget starkt understryka det stora värde som presstödet har haft. Under 1950-och 1960-talen upplevde vi en tidningsdöd här i landet som var skrämmande. Det var inte nog med att presstämmorna glesnade. Pressen tenderade också att bli synnerligen "ojämn" för de olika samhällsåskådningarna. Detta är en ytterstolycklig 120 utveckling i ett samhälle där vivill ha fri opinionsbildning och debatt. Det måste vara en kungstanke vid utformningen av reglerna för Nr72 presstödet att se tUl att man kan få en differentierad presskör också iframtiden. Det är härom diskussionen delvis står. Enligt vår mening går det inte att nå denna målsättningenbart genom generellt stöd. Det måste tvärtom vara betydande inslag avselektivt stöd riktat dit där det bäst behövs. Annars bUr det kanske bara såatt man ger mer till .dem som redan har mycket och får en ytterligarekoncentration och uttunning av de många presstämmorna. De nuvarande reglernahar också derma sammansatta konstruktion. Stödet bör också framöver ha dennainriktning. Huvudprincipen nu är att stötta upp andratidningar i olikaområden. Men klart är att det inte räcker enbart med denna nakna målsättning.Förhållandena skiftar och även förstatidningar i jämna lägen och ensamtidningarmed konkurrens från storstadstidningar och andra orters tidningar kan hauppenbara svårigheter. Det är därför viktigt att presstödsnämnden har möjlighetatt gä in även i de här berörda fallen. har ju också - som framgått tidigare av debattenhär -1972 uttalat sig för en utredning med förtur i avseende på debidragsregler som gäller enUgt 17 § presstödkungörelsen. Av olika anledningar,som också redovisats, har utredningen inte ännu kunnat framlägga något förslag.Vi delar departementschefens uppfattning att en ytteriigare förstärkning avpresstödet nu är mycket angelägen och att denna förstärkning även ifortsättningen får betraktas som ett provisorium i awaktan på det förslag somförbereds av pressutredning. Jag finner det dock angeläget understrykaatt presstödsnämnden alltfort skall kunna gå in och stödja tidning som inte ärandratidning men har samma svårigheter som en sådan tidning. Beträffande ensamtidningarna framhåller utskottet:"Vad först gäller s. k. ensamtidningar, vUka är utsatta för svårkonkurrens från tidningar som ges ut på andra orter, bör framhållas att dessatidningars svårigheter inte enbart skapas av konkurtens från storstadspressen.Även konkurrensen från de större landsortstidningarna med vidsträcktaspridningsområden skapar svårigheter för vissa av dessa lokala ensamtidningar.Deras ekonomi torde också, som framhålls i motionen 1974521, i många fallpåverkas av förekomsten av s. k. annonsblad vilka kostnadsfritt distribuerastill hushåUen. Utskottet vill framhålla angelägenheten av att sådana lokalaensamtidningar som här avses får möjligheter att fortleva. Det ankommer påpresstödsnämnden att i awaktan på pressutredningens förslag pröva aktuella fallenligt de grunder som anges i presstödkungörelsen § 17," Jag tycker att det är angeläget att den möjUghet nyttjassom nu finns enligt 1 7 § presstödkungörelsen, I motioner från moderata samlingspartiet och folkpartiettill propositionen 1974:74 har man redovisat en mycket negativ uppfattning omuppräkning av stödet tUl endagstidningar. Detta finner jag någotanmärkningsvärt och överraskande. Ett flertal av dessa tidningar är, vUketockså framhållits här, centerinriktade. Många av dessa tidningar har varitflerdagarstidningar. När tidningsdöden, som jag nämnt, drog fram överlandet hade de tidningarna över huvud taget ingen Nr 72 chans att leva vidare somflerdagarstidningar i det kalla ekonomiska , klimat som då rådde. hadeheller inga möjligheter att stötta upp Endachansen var då att lägga om dessa * tidningartill endagstidningar, och det är i den formen de nu verkar. Presstöd finns således ett historisktsamband som man inte kan bortse från i detta har i'dag på ett mycket aggressivt sättangripit just den del av stödet som utgår till centertidningar Det är enanmärkningsvärd uppfattning som här redovisar. Skall det varaliberal anda att missunna ett ökat stöd tUl den poUtiska åsiktsriktning här ilandet som bara har av landets sammanlagda press?Herr borde fundera över det förhållandet och ta in det i helaperspektivet. Då först får man, tycker jag, en verklig belysning av problemethur man skall kunna vidmakthåUa en differentierad presskör i detta land. begreppsbestämning i fråga om veckotidningaroch endagstidningar är också anmärkningsvärd. Han vill dra alla tidningar somkommer ut en gång över en kam, trots att de har så väsentligt olikastruktur. Jag vill ställa frågan direkt tiU : Finner skillnad mellan endagstidningar och en stor del av denkolorerade veckopressen jag kan nämna som ett exempel? Här är det väländå viktigt att ta med i bilden vad i ändå .som jag tycktepå ett riktigt sätt redovisade, nämUgen att man också bör beakta vad det är somkommer ut i pressen med stöd av allmänna medel. Jag tror det är nödvändigt attherr funderar ytterligare , innan han gör så bestämdapåståenden som han har gjort från talarstolen. Jag vill understryka att m. fl. endagstidningarhar en oerhörd betydelse för nyhetsförmedlingen och för åsiktsbildningen här ilandet. Jag skuUe gärna viUa uppmana att litet oftare än som nutydligen är fallet läsa t. ex. Gävle-Dalabygden. Det är nog nödvändigt för attherr skall kunna sätta in det här principieUa resonemanget i dess rättasammanhang. Jag vill också understryka att den uppräkningsom skedde 1972 av presstödet till övriga tidningar icke kom dessa endagstidningartill godo. De har inte fått någon förstärkning sedan presstödet infördes. Denuppräkning som föreslås i propositionen och som majoriteten i utskottetställt sig bakom måste därför anses mycket befogad. Med dessa synpunkter och med förhoppning om attföreliggande förslag skall verka så att vi får en förbättrad förutsättning fören allsidig och seriös pressdebatt framöver yrkar jag, herr talman, bifaU tillvad utskottet hemställt i alla delar av betänkandet. I delta anförande instämde herrarFågelsbo, i Heden, i och i (samtliga c). () kort genmäle: 122 Herr talman! uppmanademig att läsa Gävle-Dalabygden oftare.Jag har läst den rätt flitigt , 1 det nummer som kom ut står det på första sidan; "Centerstämman:Gunnar ordförande, fyra lämnade styrelsen," "KarinSöder; HåU isär politiken och fackliga arbetet," "CKF-distriktethar fått information om Sjuk-71." "Centerungdomi X-länet planerade för framtiden." Det är alltså en klar medlemstidning för . Det ärgivet att den skall ha bidrag. Men då skaU man inte diskriminera andratidningar som i mycket högre grad är allmänna nyhetstidningar. Sedan frågar : Ser inte skillnadmellan Gävle-Dalabygden och ? Jag har just det nummer av Gävle-Dalabygdensom kom ut , . På första sidan står en rubrik som lyder så här:"Häsne-karlar köpte korgar och fick bordsdam på köpet." Trots att jag hajade tiU associerade jaginte tiU . Det är alldeles klart att det finns en väldigskillnad mellan tidningar av det här slaget och det som kallade för"kolorerad veckopress". Jag har aldrig krävt att sådana tidningarskall få del av det stöd i storleksordningen , som hittUls utgåtttUl en rad andra veckotidningar. Däremot finns det en mångfald diskriminerande bestämmelsersom skiljer upp t. ex. tidningen och andra veckotidningar gentemot deveckotidningar som får alla typer av privUegierande stöd. Där skulle man kunnamildra diskrimineringen högst betydligt. Se t. ex. på Gävle-Dalabygden, som uppmande migatt läsa! Den har en upplaga på 2 200 exemplar och kommer sammanlagt under åretut med 110 000 exemplar. Den skall få i presstöd, vilket görungefär per tryckt exemplar! Lösnummerpriset är 75 öre.Bidraget till tidningen per tryckt exemplar är alltså tre till fyra gångerlösnummerpriset. Det är en svindlande subvention i jämförelse med allt annatpresstöd. Min fråga till är: Om går in för attstödja denna svindlande subvention till sina egna medlemstidningar - vilket jagkan förstå att han gör hur har han dä mage att säga nej till ett enda öre åtEstniska ? Först stöder man sina egna tidningar för att få ett reelltproduktionsbidrag pä och sedan ökar man det till . Hur kan man då säga att de balter som läser Estniska Dagbladetinte skall få något motsvarande stöd till sin tidning, fastän den kommer ut tvågånger medan t. ex. Gävle-Dalabygden kommer ut en gäng ? När man enbart stöder sina egna och glömmer andra är det,, en krass intressepolitik, och den har jag reagerat mot. () kort genmäle: svarade mig inte på frågan omdet är sann Uberalism att ge mera åt dem som har mycket och missunna dem somhar litet t. o. m. det som de får. Skillnaden mellan den press som stödercentern och den folkparti-liberala press som står med båda benen iär ju enorm. borde ha anledning att funderaöver den problematiken. Vidare vill jag till upplysning säga attGävle-Dalabygden och inte är några medlemstidningar. HerrAhlmark kan ju titta i prenumerationsstocken. Han skall då finna att det finnsett stort antal människor i och i som inte är partimedlemmari men som prenumererar på dessa tidningar. Det förhållandet gör ocksåatt tidningarna har en markant dagspresskaraktär. Jag tycker verkligen att i detta sammanhanghar svårigheter att särskiUa dessa typer av endagstidningar och den koloreradeveckopressen. TiU dess att jag får ett ordentligt besked av på denpunkten tycker jag förlåt, - att talar ganskamycket i luften. Dessutom vill jag framhålla --vilket jag nämnde tidigare attutredningen nu skaU se över möjligheterna att också ge stöd åt tidskrifter. upprepade en tidigare ställd fråga om hur jagser på det förhållandet att bidrag kommer att utgå till"centertidningarna", för att nu använda det begreppet, somdet inte kommer att utgå något stöd till . Jag vUlunderstryka vad sade , nämligen att det får ankomma påutredningen att se över frågan om stöd till och ochframlägga förslag. Det är ett besked som borde vara tUlräckligt för attredovisa min ocU principiella inställning i denna fråga. () kort genmäle; Det är inte fråga om några medlemstidningarför , säger , och om man studerar prenumerantstockarna skall manfinna att också andra än centermedlemmar läser dessa tidningar. Ja, jag harläst tidningen det var ju den uppmaning som gav migi sitt förra inlägg. Jag räknade upp rubrikerna på dess förstasida. De handladeju bara om ; Om , om , omcenterns länsförbund osv. Det är klart att de här tidningarna i huvudsak ärmedlemstidningar för . Det är väl inget att skämmas för. Det är jualldeles utomordentligt att har medlemstidningar liksom andra partier.Vi har varit för att de skall ha sitt stöd. Men då skall man intediskriminera andra veckotidningar, t. ex. . vill höjastödet till sina egna tidningar och fortsätta att diskriminera andraveckotidningar. Så skall jag ge ett klart besked, säger , om"den kolorerade veckopressen". Han menar alltså Vi, ,och allt annat som väl går in under det begreppet. Jag har gett klartbesked: Det är klart att de alla inte skall ha något presstöd, I alla demotioner vi har skrivit och inlägg vi har gjort har vi inte andats om något såtokigt. Däremot har vi sagt att det finns en rad bestämmelser som skulle kunnaändras för att mildra den diskriminering som veckopressen utsätts för, t. ex.de om annonsskatt. Vi är motståndare tUl annonsskatt, vare sig den drabbardagspress eller veckopress. Är det dåsann liberalism att ge pengar till dem som har mycket men vägra gepengar till dem som har Utet? Vår reservation gäUer Estniska Nr 72 Är det den tidningen som har mycket? En tidningpå 2 600 exemplar, en tidning som kommer ochhar 8 12 . ,,, 3 mai 19 /4 sidor? En tidning som görs med praktiskt taget obetald arbetskraft och verkligenskuUe börja gå på knäna, om någon på redaktionen skulle bli Presstöd som kämpar för att ge information till den baltiska minoritetenhär i landet också pä områden som andra dagstidningar inte Ärdet den som "har mycket" och som man inte skaU ge något sägerherr : "Det här skall vi utreda! " medlemstidningarbehöver man inte utreda något. Då gav man stöd på en gång, och ökar man stödet . Men när det gäller , som verkligen "har litet", skall man utreda år utan attnågot händer. Då är det ingen brådska. () kort genmäle: Nej, , så enkelt var det inte.När jag talar om att ge till dem som mycket har och inte unnar dem som litethar något mera, så var det frågan om centerpressen kontra den övriga pressenjag förde upp tUl diskussion och icke . Jag vidhållerfortfarande min uppfattning. har verkligen inte gett någon somhelst förklaring i anslutning till det mycket arroganta påståendet som hanfällde under den tidigare debatten. Det är väl självklart - det har jag understrukit vidåtskilliga tUlfällen att endagstidningar skall föra ut centernspolitiska budskap. Om de redovisar stämmor osv., är det naturligtvis ettlegitimt förfarande i det sammanhanget. Vi borde väl ändå vara överens, herrAhlmark, om att den rätten skall endagstidningar av dagspresskaraktär ha liksomandra tidningar. Utöver det här viU jag säga att vi självfallet skallinvänta vad pressutredningen kan lägga fram för förslag. Vi får säkerligenanledning att återkomma tiU principerna för presstödet framöver. vill jag sammanfattningsvis betona att det ärytterst angeläget att vi nu ser till att det inte blir en ytterligare uttunningav de presstämmor som vi har i vårt land. De som finns behövs sannerligenför en fri, obunden och allsidig debatt. i har tidigare utvecklat degrunder varpå vi frän moderat häll bygger vår uppfattning att det nuvarandeproduktionsbidragets utformning är orättvist. Vi förmenar att orättvisornaväxer i samband med ökade bidragsbelopp. och jag har i ettsärskUt yttrande till pressutredningens skrivelse med anledning av tilläggsdirektivenjust uttalat att en generell uppräkning innebär att befintliga orättvisorförstärks. Genom det förslag som föreligger får alltså vissatidningar kompensation för det dyrare papperet, medan andra inte får det. De moderata mjtionärerna och de moderata reservanterna iutskottet har lagt fram en idé till ett bättre tillfälligt system. Man kan lätt förståatt 125 det intefinns någon möjlighet att föreslå helt nya riktlinjer. Det är ju den uppgiftensom pressutredningen har, och det är inte alldeles säkert att enspressutredningen kommer att lyckas med det. Därför tycker jag att den härskisserade lösningen, som i har varit inne på och som antydsi reservationen 2, är acceptabel som en provisorisk lösning. Den ger nämUgenockså någon ersättning för kostnadsökningar tUl förstatidningar som inte fårnågonting av produktionsbidraget. Samdistributionsrabatten innebär ju en generell stödform.Nu får 152 tidningar del av rabatten för samdistribution, medan 27 stårutanför. Produktionsbidrag däremot får ungefär 60 tidningar. Med den fördelningvi föreslår kommer fler tidningar att få kompensation tills vidare för denökade papperskostnaden. När t. ex. i kritiserarförslaget att höja samdistributionsrabatten till , kan man fråga: Varförär just de , som utgår, det absolut riktiga? Regeln om just harinte heller tillkommit efter någon speciell utredning. Får jag sedan, herr talman, gå över på diskussionen omEstniska - Eesti Päevaleht. Det har sagts här i debatten atttidningar på främmande språk är berättigade till bidrag men att trots det EestiPäevaleht inte är en bidragsberättigad andratidning. Jag har varit med ipresstödsnämnden sedan den böqade 1971, och jag har här med mig protokoUet frånnämndens första beslut beträffande . Där avslår majoritetenen ansökan från tidningen med motivering dels att tidningen inte är en allmännyhetstidning av dagspresskaraktär, dels att den inte har en andratidningssvårigheter, då den ej kan anses ha konkurrens från annan dagstidning. Mot detbeslutet reserverade sig fru tredje vice talmannen , som då varledamot av nämnden, och jag. Vi hävdade att tidningen var en allmän dagligtidning av dagspresskaraktär och att den var en andratidning, enär den på sinutgivningsort har mindre upplaga än annan tidning. Man ställer sig frågan vad som då låg bakom majoritetensställningstagande. Varför var inte en allmän nyhetstidning?Varför ansågs den inte ha konkurrens från annan dagstidning? Minuppfattning från de diskussioner som fördes då var att det ytterst berodde påatt denna tidning kom ut pä ett annat språk än svenska språket. Jag harfortfarande den uppfattningen att det är detta som är skälet till att den härtidningen har vägrats stöd och att allt annat är efterhandskonstruktioner. Jag tror det var i som antyddeatt han arbetade för att man skuUe behälla två dagliga morgontidningar iStockholm och att vi från moderat håll med det här förslaget som ligger ireservationen 2 inte skulle viUa det. Självfallet viU vi behålla två sådanatidningar i . Men vad reservanterna här menar är att vi tills vidare,till dess att vi kan få förslaget från pressutredningen, måste ha ett systemsom möjliggör en aUsidig mångfasetterad och stark press i hela landet. Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna1 a och le Nr 72 Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., och förklarades den ° förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. i Malmöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringspro- Presstöd position: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 23 punkterna 1 a och 1 c röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 238 Nej - 80 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 23 punkten 1 b röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 1 d, 1 e och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. yttrade: Propositioner ställs först i frågaom stödet till veckotidningar av dagspresskaraktär. Därefter företas utskot tets hemställan i övrigt under denna punkt till avgörande i ett sammanhang. Nr 72 Stödet till veckotidningar avdagspresskaraktär Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemställan, dels reservationerna nr 2 av herrar i och i samt _ nr 3 av i motsvarande delar, och förklarades den förra Presstöd propositionen var med övervägandeja besvarad. Malmöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 23 punkten 3 såvitt avser stödet tiU veckotidningar av den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationerna nr 2 av herrar i ochBjörck i samt nr 3 av i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Punkten 3 i övrigt Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar i och iNässjö i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes föUande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 23 punkten 3 i övrigt röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar i ochBjörck i i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåbert Wemer i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 272 Nej - 44 Avstår 2 Utskottets hemställan bifölls. § 5Föredrogs betänkande nr 24 med anledning aypropositionen 1974:96 med förslag till lag om ändring i lagen (1948:433) omförsäkringsrörelse. Utskottets hemstäUan bifölls. § 6 Vissa energibesparande åtgärder Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 21 i anledning av propositionen 1974:69 angående vissaenergibesparande åtgärder jämte motioner. Maj:t hade i propositionen1974:69, under åberopande av bilagt utdrag av statsrådsprotokollet överbostadsärenden för , föreslagit att 1. godkänna de istatsrådsprotokollet förordade riktlinjerna för vissa energibesparande åtgärderinom en ram av , 2. medge attbidrag och lån för energibesparande åtgärder inom byggnadssektorn fick lämnasoch kostnader för viss kurs- och informationsverksamhet fick bestridas enligtde grunder som angivits i statsrådsprotokoUet och intiU ett belopp av , 3. till Vissaenergibesparande åtgärder på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret1973/74 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 248 000 000kronor. I detta sammanhang hade behandlats de vid riksdagensbörjan väckta motionerna 1974:55 av herrar () och () varihemstäUts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning av deproblem med värmeförluster vid bostads- och lokaluppvärmning som närmarebelysts i motionen i och för utarbetande av skärpta bestämmelser för isoleringoch ventilation av bostäder, byggnadskontroU m. m., 1974:257 av m.fl. (fp)vari hemstäUts att hos Kungl. A. att skärpta normer för isolering av hus som byggdes ochplanerades efter infördes, B. att ett tioårsprogram för tUläggsisolering ochförbättrad värme kontroll för hela det existerande fastighetsbeståndet beslutades och genomfördes, C. att en översyn gjordes av hyreslagstiftningen i syfteatt begränsa hyresgästernas kostnader för värme i enUghet med vad som i motionen anförts, D. att frågan om utvidgning av skorstensfejarnasverksamhetsområde tiU att omfatta uppsökande verksamhet i syfte att genom tekniska åtgärder motverka överflödig energiförbrukning utreddes. 9 protokoll 1974. E. att åtgärder i syfte att förbättra utbildningen avtekniker inom mstaUations- och vidtogs, F. att åtgärder i syfte att främja utvecklingen av sådanny teknik exempelvis värmeväxlare och värmepumpar som medverkade till lägre energiförbrukning i byggnader vidtogs, 1974:342 av m. fl. (m)vari hemstäUts att hos Kungl. Maj :t skuUe anhålla 1. om förslag tillinnevarande års riksdag om statliga lån för åstadkommande av förbättradvärmeekonomi i fastigheter, t. ex. genom tilläggsisolering, energisnålareventilation och förbättrad värmereglering, 2. om en översynav de regler och anvisningar som gällde för värmeisolering ibostadsfastigheter, 1974:871 av m. fl. (m), såvitt nu var ifråga, 1974:1174av () och (), 1974:1579av m. fl. (c), 1974:1592av i (fp) samt 1974:1593 av () ochherr i (m). 1. beträffandebyggnadsnormer m. m, att skulle avslå motionerna 1974:55, 257,yrkandet A, och 342, yrkandet 2, 2. beträffande etttioårsprogram för isolering och värmekontroU att skulle avslåmotionen 1974:257, yrkandet B,