prot · FX0977 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av fru tredje vice talmannen. Återinförande av affärstidsreglering, m m. § I Äterinförandeavaffärstidsreglering,m.m. Fortsattes överiäggningen angående näringsutskottetsbetänkande nr i (c) kort genmäle: , som talade förutskottsmajoriteten, var mycket försiktig i sina formuleringar och det hållerjag honom räkning för. På några punkter skulle jag ändå gärna vilja replikera. anser att man inte utan vidare kan gå förbiaffärstidsnämnden - jag uppfattade på det sättet. Jag villpåminna om att affärstidsnämndens yttrande över motionernas förslag inte ärenhälligt. i Glömminge, som är ledamot av nämnden, har i enreservation ett yttrande som är identiskt med det yrkande som reservationenframför. Sedan säger att syftet när man infördefria affärstider var att konsumenternas köpvanor skuUe få bestämma butiksstrukturen.I mitt korta inledningsanförande försökte jag säga att attitydundersökningarsom gjorts visar att det inte är konsumenternas köpvanor som har bestämtutveckUngen på det här området det är de stora varuhuskedjorna ochstormarknaderna som har tagit över. Det är alltså inte ett uttalatkonsumentbehov att man skaU ha t. ex. söndagsöppet, det vUl jag slå fast. Vidare säger att man inte kan införa dengamla lagen igen. Det har inte heller förutsatts i reservationen. Där framförssamma förslag som har lagt fram, nämligen att enlagregel införs som anpassas till de nya förhåUanden som har inträtt. Jag vUlockså påpeka att vi i reservationen har talat om dispensmöjlighet men att vianser att ett dispenssystem bör tillämpas mycket restriktivt. säger att reservationen har ett vettigtförslag orden föll faktiskt så mén han tror inte att kansUhuset harmöjlighet att klara den här saken utan djupgående analyser och utredningar. Jagtror faktiskt att kanslihuset har kompetens att klara det här utan djupgående analyser.De handelsanställda vill ha en ny lag, och det orkar kansUhuset säkert med. (vpk) kort genmäle: sade att slopandet avaffärstidslagen skuUe innebära en försöksverksamhet och att man skuUe överlåtaåt konsumentema att bestämma. AUa är vi medvetna om att de stora Återinförande av affärstidsreglering, mm.. varuhuskedjornaväl har förberett söndagsöppethållandet. På samma sätt som ett utbud av och enreklam för oUka varor skapar efterfrågan, så skapar också söndagsöppethållandetmed lockelser av olika slag behov av ökat öppethållande. Sedan stämmer uppgifterna inte riktigt när det gäUer de 30procenten. Om det är måste ju övriga anställda ha fått ett ökatövertidsarbete. Eftersom jag förutsätter att siffrorna för övertidsarbete ärriktiga, måste det vara extraanstäUda . När talade om gUdningen i reservationenanser jag att skillnaden mellan de anstäUdas "medinflytande" och"bestämmanderätt" inte är så stor. Eftersom det är Handels medlemmarsom skall arbeta, så har de också det avgörande inflytandet. Sedan är det väl riktigt att ingen var nöjd med dentidigare lagen. I Handels-Nytt beskrivs detta så här: "Lagen kundekringgås på många sätt och den skapade irritation och orättvisor. Kommunernahandlade olika när det gällde dispenser, många var alltför frikostiga i detavseendet med hänsyn tUl vad lagen egentligen avsåg. Handels vUle ha en skärpning av den lagstiftningen somfanns. Det fick vi inte gehör för. Då tog vi det näst bästa alternativet, attgöra kvälls- och söndagsöppet dyrare genom höjda tillägg för obekväm arbetstid.Vi räknade med att detta skulle verka återhållande på intresset att hållasöndagsöppet. har utvecklingen inte bUvit så.Söndagsöppet har blivit ett konkurrensmedel och på olika sätt har företagenförsökt skapa ett 'behov' för att folk skall springa i butikerna och varuhus påsöndagarna. Handels medlemmar har reagerat hårt mot detta. Vidavfalskonferen- serna restes kravet om att förbundet skuUe arbeta för en skärpning av bestämmelserna för öppethållandet. Förbundet förde kravet vidare i avtalsförhandUngarna med våra motparter. Men från den kanten var man absolut inte intresserad av någon frivilUg överenskommelse om reglering av affärstiderna.------------------------- Som en konsekvens av detta nej går förbundet aUtså nuvidare och försöker nå en lösning den 'pohtiska vägen'. Tidpunkten är också nulämplig eftersom frågan ånyo fått aktualitet i . Det är alltså där man har boUen just nu i den här viktigafrågan! " HerrBLOMKVIST (s) kort genmäle: Jag vUl be fm om ursäkt. Jag sade imitt tidigare inlägg att inte var närvarande i plenisalen. Jaghade då min bUck riktad pä den plats som tidigare hade. Jag harinte uppmärksammat att flyttat så högt upp i salen. Hon varalltså närvarande, och jag ber om ursäkt för att jag sade att hon inte befannsig i kammaren. Men jag kan konstatera att intebesvarat min fråga i anslutning tUl att hon tillsammans med harställt sig bakom kravet på ett återinförande av den gamla lagen. Jag måste sägaatt förslaget har den innebörden! Jag frågade vilket inflytande de anställdaskaU ha när det gäller dispensgivningen. Kvar står att man enligt det föreliggande förslaget ändå skaU ge möjligheter tiU dispenser. Någon Nr 77 måste alltsåavgöra den frågan. Vem skaU göra det? Återinförande av affärstidsreglering, m. m. har gjort en reträtt. ansåg honatt det skuUe vara de anstäUda som skulle ge dispens - det var ett klartbesked. Om vi får en sådan lag är det möjligt att de anstäUda kommer att ha ettbetydligt större inflytande . Men har fm tUlsammansmed sagt att de anställda skaU ha "medinflytande". När det sedan gäUer frågan om vad de handelsanstäUda sagthar citerat Handels-Nytt. Jag skall citera det som föregår fruNordlanders citat: "I vårt svar tUl LO kräver vi att nu skaUgöra en snabbutredning av hela affärstidsfrågan med syfte att införa en nyaffärstidslag. Vad vi önskar är en skärpt lag i jämförelse med den som upphördeför ." Jag menar, fm talman, att vi behöver ha ett bättrematerial för att kunna dra de verkligt goda slutsatserna. Det är inte allsomöjligt att det då visar sig nödvändigt med en ny form av affärstidslag. Menjag är övertygad om att det inte kan bU den gamla lagen och inte heller detförslag tUl lag som reservanterna här förordar. (vpk) kort genmäle: räcker för en utredning. Mångautredningar har gjorts under den tiden, vUka också redovisas i betänkandet. Atten skärpt lag behövs är vi överens om. Beträffande den glidning i reservarionen som herrBlomkvist talar om har jag förklarat, att jag inte tycker att det är någonskUlnad, eftersom de handelsanställda själva skall sköta jobbet. Då avgör desjälva om de skall arbeta eller inte. Om ingen arbetar bhr det inte hellernågot öppethållande. i (c) kort genmäle: envisas med att säga att vi vUlåterinföra den gamla lagen. Men det vUl vi inte. Vi står på precis sammaståndpunkt som . Man får inte, , tolkaHandelsanställdas förbunds klara uttalande att det skall vara en snabbutredningså, att man till 1975 skall avvakta vad som kan komma fram och sedan sätta igång en utredning. Jag tror inte aUs att det är så Handelsanställdas förbundhar menat. Låt mig slå fast att detta är enviktig fråga för handelns struktur. Det är inte bra som det är. Vi borde i dagorka fram tiU det som reservationen föreslår. Jag tror fortfarande så passmycket på kapaciteten i kanslihuset att jag kan säga att detta torde varamöjligt. HerrBLOMKVIST (s) kort genmäle: Jag viU gärna, , ändå slå fastatt det är en väsentlig skUlnad mellan å ena sidan att ge de handelsanställdaett avgörande inflytande och bestämmanderätt när det gäller dispensgivningenoch ä andra sidan att bara ge dem medinflytande. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. hellerfått något besked om under vUka former detta medinflytande skall ske. När det sedan gäUer vad menar isitt utlåtande är det aUdeles uppenbart att man vUl ha en utredning innan en nyproposition framläggs. Jag har konstaterat att det är en väsentlig skillnadmellan den väg reservanterna rekommenderar och den ordning somHandelsanställdas förbund föreslår. Låt mig säga, fm talman, att utskottet haransett frågan om arbetsmaterial är en väsentlig fråga. Det framgår också klartoch tydligt av vårt betänkande. Den stora skillnaden är att utskottet anser attdet, innan man fattar ett beslut i en så viktig fråga, behövs mer material ochett bättre underlag för att fatta ett riktigt beslut till gagn för både dehandelsanstäUda, detaljhandeln och inte minst konsumenterna. Fru tredje vice talmannen anmälde att iByske och anhållit att till protokoUet få antecknat att de inteägde rätt tiU ytterligare repliker. i Glömminge (c): Jag har intresserat mig mycket för frågan omåterinförande av en affärstidsreglering, och jag ber därför att få foga någraord tiU debatten i detta ärende. Det kan nog sägas att när utskottet utformade detförevarande betänkandet så var den allmänna meningen att det finns starkt fogför yrkandena i de motioner som väckts vid årets riksdag. Men utskottsmajoritetenvill ändå inte så där ta ställning till förmån för en ny affärstidslag.Man vill avvakta de verkningar av de fria affärstiderna som affärstidsnämndenkan komma att registrera och som skall redovisas . Därefter bör,säger utskottet, nämndens utredningsmaterial bU föremål för analys aven utredning som också bör anvisa erforderliga åtgärder. Vi reservanter tycker nog att det skulle kunna varalämpUgt att nu beställa en lag hos regeringen. Därigenom skulle frågan kunnalösas snabbt. Vi vet ju att den gamla affärstidslagen upphävdes genom en enkel skrivelsetill , och då tycker man att det bör vara relativt lätt att utforma enlag som återinför reglering av affärstiderna. På andra områden tillkommer detväl ofta lagar som inte har föregåtts av utredningar, och enligt deerfarenheter jag har händer det att det görs en utredning på ett visst område,men när regeringen sedan kommer med sitt lagförslag så följs inte alltidutredningen. Jag tror inte att det skulle vara omöjligt att få fram en ny lagpå det här området, med de jurister som regeringen har tUl sitt förfogande. Jag vill också intyga att jag har samma intryck som ettpar av de tidigare talarna, nämligen att söndagsöppet har blivit ett konkurrensmedel.Den utredning som föregick slopandet av den gamla lagen var av denuppfattningen att de fria affärstiderna skuUe komma att märkas bara istorstäderna. Den spådomen har slagit slint. 1 stället har i vissa regioner ilandet, t. ex. fackhandeln, haft söndagsöppet i mycket stor utsträckning. Det går inte heller att komma ifrån att söndagsöppet har blivit ett konkurrensmedelmot de små butikerna. Om de skall kunna hänga med, som det brukar heta, såmåste de också ha öppet och kvällar. Dessa butiker sköts ofta avaffärsinnehavarna själva, och de fär då sätta tiU all sin fritid för att kunnahålla öppet. De affärsanställda är väl knappast någonstans i landetnöjda med den ordning som har utformats efter . Jag har varitpå en hel del av de handelsanställdas möten, och där har tydligt uttalats attde anställda vUl ha den nuvarande ordningen ändrad på något sätt. De har käntoro inför den konkurrensfaktor som söndagsöppethållande innebär mellan de storavaruhusen och mindre affärer. När vi nu har fått fria och arbetstiden haravkortats på olika sätt tycker man att det skälet att folk måste göra sinainköp och för länge sedan borde ha avskrivits. Saken ärden, , att de söndagsöppna vamhusen har blivit värmestugor, dit mangår kanske med hela familjen men också ensam och strövar omkring. Man gårinte dit för att man har ett behov av att köpa varor. talade om vad som anförts frånaffärstidsnämnden på s. 18 i näringsutskottets betänkande: "De fria affärstidernahar inte heUer påverkat prisnivån i butikerna i en för konsumenterna ogynnsamriktning." Ja, jag är också betänksam i vad gäller denna skrivning, ochfru säger att kunderna inte tror på vad som står där. Jag skaU ta ett Utet stickprov ur alla de brev som kommitfrån enskUda och från korporationer till bestyrka vadfm sade. socialdemokratiska kvinnodistrikt har gjorten ganska stor utredning som har pubUcerats. En fråga i den är: Tror du attsöndagsöppet förorsakar högre priser? I har svarat jaoch nej. I svarade ja och nejpå den frågan. Kvinnodistriktet har ställt en fråga tUl: Har du behov avsöndagsöppet? I svarade ja och nej. ISkänninge svarade ja och nej. VisserUgen kan mandiskutera sådana här undersökningar, men det kan man även med de undersökningarsom staten gör. De här siffrorna har man i alla fall fått in. säger att vi reservanter vill återinföraden gamla lagen. Jag förstår inte att kan vara så djärv att hansäger det här. Det står ju i klämmen till reservationen att vi begär attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemstäUer om förslag till ny affärstidslag. Det ärsjälvklart att vi reservanter är medvetna om att man inte kan gå tillbaka tillden gamla lagen. Och om vi gör denna hemställan hos Kungl. Maj:t så är välregeringen och handelsministern på det klara med att det skall bli någontingannat än den gamla lagen, som man slopade genom en skrivelse som upplästes fråndenna talarstol. Då säger att det är svårt att lösa frågornaom dispens och om de anställdas inflytande. Men det kan väl inte vara så svårafrågor att knäcka med de jurister regeringen har till förfogande. Det skall bli intressant, säger , att se vadaffärstidsnämnden får fram för resultat. Ja, det blir väl ett statistisktmaterial, ungefär som det material som har pubUcerats hittilldags och som visaratt det vissa tider ökar med söndagsöppet i dessa varuhus, medan Återinförande av affärstidsreglering, m. m. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. det vissatider minskar. BUden av det hela kommer väl dock att vara ungefär densamma. Men sedan har många sagt: Vi känner inte igen det härstatistiska materialet i verkligheten, när vi kommer ut till människorna ochresonerar med dem och ser den ruUangs som pågår om kväUarna och ivaruhusen. Ja, man måste räkna med att statistik är en sak, men vad manupplever i verkligheten är någonting annat. Jag skall be att få yrka bifaU till reservationen. () kort genmäle: i Glömminge säger att jag harvarit något djärv som har sagt att reservanterna viU återinföra den gamlaaffärstidslagen. Jag bygger min uppfattning på att man här talar om vanligaffärstid, . Det skall vara förbud , men detskall ges möjlighet tiU dispens. Denna dispens skall behandlas mycketrestriktivt, och man skaU skapa en likformighet över hela landet. Jag förmodar att om skulle bifalla reservationen- och det hoppas jag verkligen att inte gör - måste ändå regeringenutgå från det material som föreligger här. Då är vi i samma situation somtidigare. Vem eUer vilka skall besluta om dessa dispenser, och på vilket planskall det ske? Skall det vara kommunerna, länsstyrelserna eller regeringen?Detta var det verkUgt stora problemet tidigare, och det vill reservanternaåterinföra. Det är därför som jag använde mig av uttrycket ett återinförande avden gamla lagen. Man kan naturligtvis bedöma ett material olika, men jagtycker att vi inte kan bortse ifrån det material affärstidsnämnden presenterati sitt remissvar och de slutsatser den har dragit. Det är därför de flestaremissinstanser ansett att det behövs en utredning och att vi framför allt böravvakta ett utförligare material från affärstidsnämnden efter försöksperiodeninnan fattar beslut i den här frågan. i Glömminge (c) kort genmäle: Den gamla lagen tillämpades inte lika överhela landet, och vi har ju sagt att detta inte var bra. En sådan Ukhet skallman fordra av den nya lagen. Dispensförfarandet var ytterst generöst, åtminstone blevdet så . Vi anser att man måste vara mycket strängare. Men det är klart att om kommunernaskall ha vetorätt, blir det naturligtvis litet olikartat. Därför bör det finnasnågon bestämmelse som binder länsstyrelserna i dispensförfarandet, så att detkan bli likartat över hela landet. HerrBLOMKVIST (s) kort genmäle: är verkligen i Glömmingeförhoppningsfull. Han säger: Vi skall skapa likformighet; vi skall ha enrikslikare för hela landet. Då ställer jag följdfrågan: Vad skall det vara fören rikslikare som kan tillämpas låt oss säga här i och på ? Detmåste väl ändå finnas variationer. Skall man inte ta hänsyn till detta. Sedansäger i Glömminge att man inte är riktigt på det klara medvem som skall besluta; man vet inte om man skall ge kommunerna vetorätt. Medtanke på de strävanden som finns att skapa ett decentraliserat samhäUe medbeslutsprocesserna så nära människorna som möjligt skuUe slutsatsen bU attvarje kommun borde fatta beslut i dessa frågor. Men då undrar jag: Var skaU vidå få fram den rikslikare som skall kunna ge vägledning till våra kommuner? a. just ett sådant material vi saknar, och det bör vi ha med när vi skaUta slutgiltig ställning i frågan. Fm (): i inledde den härdebatten med att jag vet inte om jag skaU använda det ordet - beklaga attmotioner i fråga om affärstidslagens återinförande endast hade väckts av fyrapartier och inte av moderata samlingspartiet. Efter att ha läst utskottetsbetänkande tror jag att det är i hög grad motiverat att uttrycka en viss glädjeöver att vi inte väckt några sådana motioner - inte beroende på att vi intefinner frågan angelägen, men därför att vi tycker att när man har tillsatt enaffärstidsnämnd med treårigt mandat och med uppgift att efter mandatperiodensslut sedan erfarenheter vunnits inkomma med en redovisning, som därefter skallbU föremål för analys och förslag eventuellt till , så är det envettig gång. Vi har därför inte velat nu framställa några särskilda yrkanden. Att moderata samlingspartiets representanter biträttutskottets skrivning innebär emellertid inte att de i aUt finner tillståndetidealiskt . Flera olika talare har berört nackdelarna med dejippon och säljargument som vissa stormarknader lägger ut pä för attdra till sig köpare. Men det är ändå, som vi ser det från moderatasamUngspartiets sida, ett stort steg därifrån till att biträda reservationen,som i många avseenden måste karakteriseras såsom byggd på lösan sand. Reservanterna föreslår, som framhållits av flera olikatalare, att söndagsöppet förbjuds men att man skaU tillskapa restriktivamöjligheter till dispens att tillämpas lika över hela landet. ställt frågan, och den har inte bUvit besvarad från centerpartietsrepresentanter, hur detta skall gå till. Låt mig då dra ut konsekvenserna ochytterligare erinra litet om förhållandena innan affärstidslagen upphörde i dethär landet. Dispensansökningarna uppgick under de senaste fyra årentill 14 000. Av dem beviljades drygt 1 2 000. Det var med andra ord åtskilligtarbete som kommunerna fick lägga ned. Vissa kommuner var generösa, andra restriktiva.Följden blev att det var vanligt att man for från den ena kommunen till denandra för att handla där det fanns öppna affärer. Än värre: besvärsärendenasantal växte och orättvisor gick inte att undvika. Kommunerna upplevde det somen stor lättnad när fattade beslut om affärstidslagens upphävande. Men något som inte har kommit fram i denna debatt är vadjag skulle vilja karakterisera som det bästa exemplet på omöjligheten av attgenomföra det förslag som framförs i reservationen, nämligen att kommunernaunder den tid som affärstidslagen gällde regelbundet måste bedriva en form av spionverksamhet. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. nämUgenförsäljas det s. k. fria sortimentet kiosksortimentet. De varor som hörde ditvar specificerade i lagen, och de fick säljas utan dispens på alla tider avdygnet och under hela veckan. I praktiken verkade detta så att kiosker,bensinstationer och andra försäljningsställen, som vanligtvis har öppet påsöndagarna, under försäljningstid som låg utanför vardagar mellan kl. 8 påmorgonen och kk 20 var tvungna att låsa in den del av sortimentetsom inte hörde tiU det fria sortimentet. Innan t. ex. kaffe hörde till det friasortimentet var det aUtså olagligt att ha det kaffe man annars sålde i kioskeråtkomligt, och givetvis var det också olagUgt att sälja detta tiU en kaffesugenkund, som såg det bakom det låsta gaUret . Det fria sortimentet utökades NancyEriksson och jag var konsumentrepresentanter i den kommitté som handlade dessafrågor men det blev också aUt vanligare att man bröt mot affärstidslagen i såmåtto att konditorier, bensinstationer och kiosker lättade på sina lås undersöndagarna. är det väl ingen här i kammaren inte ens blandreservanterna som inte anser att bensinstationer, kiosker och konditorierskulle få ha öppet . Men det har hänt åtskUligt bara under årensedan affärstidslagen slopades. Reservanterna önskar nu att en ny affärstidslagskaU utarbetas. Man kan dock inte komma ifrån att de problem som vidlåder dengamla affärstidslagen kvarstår även vid införande av en ny affärstidslag, ochdet har också, som jag sade , hänt åtskilligt på handelns område. Jag villdärför stäUa följande fråga till reservanterna: Vilka regler skall i en nyaffärstidslag gälla för dessa försäljningsställen, som jag förutsätter skall harätt att håUa öppet ? Skall vi återgå till ett system med ettfritt sortiment och åtföljande krav på enorma skåp för inlåsning och kontrollmot olaglig försäljning? EUer skall vi anse att denna form av försäljningsställenskaU få utbjuda också vad de saluför på vardagar? Då skall jag bekammarens ledamöter att nästa gång ni tankar er bU på en större bensinstationta er en titt på sortimentet där. Allt från trädgårdsmöbler till mjölk finnsatt köpa på många sådana ställen. Ett förbud mot aUmänt öppethållande för andraaffärer och stormarknader skulle medföra att allt fler bensinstationer,kiosker osv. ytterligare utvidgade sitt sortiment. Som jag bedömer detta skuUe det på intet sätt gagnanärbutikerna och den i anslutning till bostadscentra förlagda dagligvamhandeln,som man beklagar att de stora varuhusen slår sönder genom sitt utbud.Tvärtom är de olika anläggningar av t. ex. typen motor center, som nuväxer upp, i allmänhet placerade utanför bostadscentra och uppnåe-ligahuvudsakligen för dem som har bil. Till dessa inrättningar kommer dekonsumenter, som har behov av att handla , då att vända sig, eftersomde varor de önskar köpa saluförs där. Jag skulle därför mycket gärna se att reservanterna gavbesked om hur man ser på saluförandet vid bensinstationer, kiosker osv. Jag skulle vilja ytterligare bemöta de skäl somreservanterna drar fram för att en ny affärstidslag skulle införas. De sägeratt den extrapersonal som deltidsarbetar under affärernas söndagsöppethållandeskulle befinna sig i - det är mina egna ord en förhandlingsmässigt sämreposition. Men deundersökningar som har gjorts visar ju att en stor del av denna personal somarbetar upplever sin situation positivt. Så här sade förresten enkassörska på Bra stormarknad utanför till mig; "Detta är minabsolut enda möjlighet att komma ut och få några egna inkomster, för jag harflera barn hemma." 1 sådana här fall gäller det ju vanligtvis kvinnor. Jag börjar vid det här laget förstå att , somär huvudreservanten här, har fått sätta hela sin Ut tUl kanslihuset därför själv inte har lyckats klara upp problemen. Men det är kanske litetövermaga att vända sig till kanslihuset och tala om att dess kompetens skullevara tillräcklig. Den är inte mera tillräcklig än att man där förut inte lyckadeslösa de här problemen. har också klargjort omöjligheten av att,utan att tUlgodogöra sig de erfarenheter som snart står att få, direkt införaen lag - särskUt som det inte är specificerat hur den skuUe lyda. Jag skall inte beröra de övriga, minst likaviktiga synpunkterna när det gäller anställningstrygghet,anställningsförhållanden osv. Det finns emellertid ett skäl för att håUaaffärerna stängda som inte har berörts här men som jag skullekunna tänka mig motivera en sådan stängning, nämligen att man åter skulle viljagöra söndagen till den vilodag den ursprungligen var menad att vara en dagnär så få människor som möjligt skulle arbeta och när man i så hög grad sommöjligt också skulle undvika att göra inköp. Dagen skulle ägnas ät vila,rekreation och samvaro människor emellan.