prot · FX0981 · 1974-12-31 00:00:00 — den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 7Drivmedelsförsörjningen i glesbygder Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 30 i anledning av motion angående drivmedelsförsörjningen iglesbygder. Jag tar i motionen 180 upp två frågor som ihögsta grad berör glesbygdens människor, nämligen den nedläggning avbensinstationer som sker och den orättvisa prissättning på drivmedel som ärrådande på grundav landets indelning i zoner. Jag framhåller i motionen att bilen i våra glesbygder iavsaknad av kollektiva transportmedel - är absolut nödvändig somfortskaffnings-medel. För människorna i dessa bygder är det ett svårt avbräckoch förenat med stora merkostnader när försäljningsställena för drivmedelförsvinner har det skett rätt stora nedläggningarinom branschen. Det är klart att en viss sanering kan vara motiverad, men påvissa orter och i vissa områden har nedläggningarna orsakat svårigheter förglesbygdsinvånarna att skaffa drivmedel för bUen eller motorsågen. Jag troratt det var tidningen som skämtsamt anmärkte när man refererademotionen, att det är synd om bUägarna som måste ha bil för att köpa bensin. Sålätt kan man ta på ett problem som för de människor som drabbas av det inteframstår som vidare muntert. Dé har nog lätt att hålla sig för skratt när demåste åka upp halva tanken bara för att komma fram och tillbaka till en bensinstation. Den andra frågan jag tog upp var bensinprissättningen ivårt land. Samma människor som har långa avstånd till arbetsplats, till serviceanläggningarav olika slag och som har bilen som enda fortskaffnings-medel fär också betalade högsta bensinpriserna. De här frågorna är inte nya; har haftfrågorna uppe till behandling även tidigare men har inte kunnat anvisa någonväg som undanröjer orättvisorna. Utskottet säger att dä ägnar fråganuppmärksamhet finns det inte anledning att vidta någon åtgärd i denna sak. Jagvill i det sammanhanget konstatera att näringsutskottet vid förra årets riksdagförutsatte att Kungl. Maj:t skulle tillse att frågan om en regional utjämningav priserna på bensin och olja på lämpligt sätt aktualiserades i det fortsattaarbetet med regional planering inom transportsektorn. Vi får hoppas att det skall visa sig möjligt attåstadkomma en ändring av prissättningen genom de anvisade åtgärderna. Jag villbara tillfoga att det enligt min mening hade varit riktigt att frågan omprissättningen hade tagits upp i samband med tillkomsten av clearingavgiften påolja och bensin. Det hade då kanske kunnat gå att få oljeföretagen med på ettborttagande av frakttillägen, och vi hade fått lika pris över hela landet. Nuhar avgiften tagits bort, så att den vägen är det svårt att åstadkomma någonändring. När det gäller nedläggningen av försäljningsställen förmotorbränsle sätter utskottet sin tillit till glesbygdsnämnden och förutsätteratt den överväger att ta initiativ i frågan. Med hänsyn härtill finnerutskottet det inte nödvändigt att gör någon framställning i saken. Som motionär hade jag givetvis hälsat medtillfredsställelse om utskottet hade presterat en mer positiv skrivning ochförordat ett aktivare agerande i de här frågorna. Detta med tanke på attutskottet säger sig instämma i kravet på att åtgärder behöver vidtas på dettaområde. Jag finner dock, herr talman, med tanke på att ettenhälligt utskott har avstyrkt motionen, det inte lönt att komma med någotyrkande, utan jag får i likhet med utskottet avvakta resultatet av pågåendeöverväganden och får därmed tills vidare låta mig nöja. HerrPETTERSSON i (s): Utskottet är ingalunda nonchalant när detgäller dessa frågor, . Vi har i utskottet varit överens om att dettaär stora problem, och vi har också varit övertygade om att de som håller påatt arbeta med dessa frågor kommer att presentera ett resultat. Den motion som väcktes vid fiolårets riksdag fick sinbehandling i näringsutskottets betänkande nr 6, och utskottet förutsatte attKungl. Maj:t skulle tillse att en regional utjämning av priserna skulle göras.Handelsdepartementet har arbetat med ärendet. Sedan harglesbygdsnämnden kommit med i bilden och behandlar denna fråga. Den kommer attta initiativ till ändringar. är ingalunda förhindrad att geglesbygdshandeln stöd genom insatser på området. har ettlanthandelsråd som har förhandlat med oljebolagen om att bibehålla de pumparsom drivs i samband med annan handel. Oljebolagen har emellertid ställt sigovilliga till att medverka i denna hantering därför att pumparna och tankarnaär gamla och kostnaderna anses bli för stora. Oljebolagen är alltså intevilliga att upprätthålla denna service i glesbygder Utskottet tror dock attglesbygdsnämnden kan göra en insats på detta område. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan i betänkande nr 30. Överläggningen var härmed slutad. Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter Utskottets hemställan bifölls. § 8 Svensk reaktion inför kränkningar av mänskligarättigheter Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 5 i anledning avmotioner rörande svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter iolika länder Som alla vet föreligger ett enhälligtutskottsbetänkande till behandling i anledning av motioner riktade motkränkningar av de mänskliga rättigheterna i och i . Vi ärinom utskottet alla ense om det klandervärda i behandling avreligiösa och andra minoriteter. Vi fördömer de upprörande metoder sommilitäriuntan i begagnar sig av för att slå ned, inte bara alla anhängareav utan alla företrädare för opposition över huvud taget mot dennuvarande terrorregimen. Alla ledamöter står också bakom konstaterandet att vårregerings inställning och handlande ligger i linje med den aktiva politik sommotionärerna rekommenderar. Likväl har sex socialdemokratiska ledamöter som anslutitsig till allt vad utskottet sagt fogat ett särskilt yttrande till betänkandet.De menar att utskottet borde ha gripit detta tillfälle att ge till känna vadutskottet självt anser om regeringstid. En överväldigande majoritet avdet svenska folket hälsade tillträde som regeringschef med glädjeoch stor förväntan och såg däri, herr talman, ett genombrott för Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter demokratinoch de progressiva krafterna på den sydamerikanska kontinenten. Det böriade så bra. Olika omständigheter, utländskinblandning och kanske vissa interna missgrepp, ledde emeUertid till att detslutade i en tragedi som inte upplevdes mindre starkt av det svenska folket.Att utskottets borgerliga majoritet inte velat vara med om att utforma enkarakteristik av vad som skett i under dessa år betraktar jag och övrigaundertecknare av det särskUda yttrandet som anmärkningsvärt. Det blir härigenomen brist på balans när man vill bedöma den tragedi som vi nu alla upplever såstarkt och vänder oss emot. Det här är sannerligen ingen stor sak, det erkänner jaggärna. Men jag finner det rent obegripligt att de borgerligautskottsledamöterna så bestämt tillbakavisat varie försök att över huvud tagetmed några ord beröra vad som skett i innan den nuvarandeterrorregimen trädde till. Fru tredje vice talmannen ():' Det är självfallet inte min avsikt attföregripa utskottets värderade ordförandes försvar förutskottet. Jag vill endast, herr talman, i största korthet lämna någrasynpunkter i frågan. var det i kammaren en bitvis hård debatt mellanutskottets representanter och reservanterna om bl. a. åtgärder motreligionsförtryck och liknande kränkningar av mänskliga rättigUeter. Det är bl.a. mot den bakgrunden utomordentligt glädjande att vi har ett enigtutskott som utan reservationer både fördömer kränkningar av mänskligarättigheter och förordar åtgärder däremot. På flera håll i vår värld förekommer sådana kränkningar.Att namnge ett par länder är därför egentligen otillräckligt ocU fögarättvisande. Brutaliteten i i samband med fall och alltfortmotiverar emellertid särskilda reaktioner. Inom har övergreppförekommit mot kristna, judar, intellektuella och andra oliktänkande. Genom denrapport till , som arbetats fram genom förtjänstfulla insatser avPer rapporten finns bifogad till hans motion - har visats, attjudarnas situation i fortsätter att vara mycket oroande, trotsatt flera fått tillstånd att lämna landet. judar förhindras fortfarande att utöva sinreligion, bevara sitt språk och sin kulturella särart. De drivs till att kännasig främmande i det land där de fötts och växt upp. Många, många som vill takonsekvenserna och söka sig tUl ett nytt hemland förvägras utresetillstånd,mister sitt arbete och stöts ut ur samhällsgemenskapen. - Och detta av enregering som vid samarbets- och säkerhetskonferensen i skrivitunder på principerna om respekt för mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter, inbegripet tankefrihet, samvetsfrihet, religionsfrihet. Denna klyfta mellan orden i och verkligheten iMoskva måste vi fästa världens uppmärksamhet på. Den offentliga lögnen är endålig grund för att utveckla samarbetet mellan nationer i öst och väst. Enavspänning som begränsas till regeringarna, som kanske t. o. m. innebär härdareandliga villkor i , kan vi inte vara nöjda med. människorförvägras rätten att resa till andra länder - t. o. m. om det är för att besökasläktingar -, så länge kristna och judiska bekännare förtrycks, så länge antisemitismenfår frodas, så länge människor som borde delta och vUl delta i ett givandeidéutbyte över gränserna i stället spärras in på mentalsjukhus, så länge råderinte "normala" relationer som vi kan acceptera. Detta måste de sovjetiska härskarna få klart för sig.Genom att ansluta sig till utrikesutskottets betänkande ger den svenskariksdagen ett bidrag till denna internationella opinionsbildning. Regeringenhar huvudansvaret för att det från svensk sida följs av fler. Den lättnad och glädje folk visar efterdiktaturens fall säger något väsentligt om Uur människors tro på demokratin kanbestå och växa sig än starkare genom decennier av politiskt förtryck och styrdopinionsbildning. Det är en ljuspunkt i en värld där demokratin är klämd ochmänsklig rätt förtrampas. Också i gamla demokratier i väst skakas det politiskasystemet av ekonomiska kriser ocU sociala spänningar. Det gäller förstås i änhögre grad i den fattiga världen, där problemen och de inre motsättningarna ärså mycket större och där försöken att på demokratisk väg omvandla samhälletredan från börian är få och stapplande. Det är mot den bakgrunden naturii'gt att vi med särskildsympati och med särskilda förhoppningar föUer strävanden i den tredje världenatt med demokratiska metoder skapa ett mera rättfärdigt samhälle. När sådanasträvanden stoppas med militära maktmedel - som i fallet -känner vibesvikelse och avsky. De mångas hopp om anständiga levnadsvillkor kan aldrigknytas till regimer som visar upp en obefintlig fantasi när det gäller attsätta sig in i levnadsvillkoren för fattiga och förtryckta människor men somdäremot tycks ha obegränsad fantasi när det gäller att hitta på nya,infernaliska metoder att undertrycka, kuva och tortera. Jag har svårt, herr talman, att förstå värdet av att genomsärskilda yttranden söka försvaga den enighet som skapats inom utskottet. Låt oss inte föra diskussioner om det stilistiska - låtoss i stället visa upp en enig riksdag för att ge uttryck åt vad svenska folketkänner av avsky när mänskliga rättigheter kränks. 1 detta anförande instämde herrarKarl i , Ekinge och (samfliga fp). Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter Herrförste vice talmannen (): Den svenska enigheten i utrikespolitiken ärju omvittnad vid många tillfällen, och vi anser att den har en mycket storbetydelse. utför ett omsorgsfullt och stort arbete för attbehandla frågorna så utförligt som möjligt och för att, om så kan ske, nå framtill enighet. Därmed vill jag inte säga att andra utskott inte skulle behandlasina ärenden noggrant. Men i utrikesutskottet har man också det särskildamotivet att man i utrikesfrågor alltid framför allt bör sträva efter att näfram till enighet. Det ärdärför litet överraskande att sex socialdemokrater avgivit ett Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter särskiltyttrande till ett utskottsbetänkande, vid vilket det inte fogats någrareservationer. Det bör observeras att utskottets ordförande iStockholm inte står bakom det särskilda yttrandet utan stöder utskottetsyttrande i dess helhet. Det finns ingen socialdemokratisk motion i detta ärende.Det är två folkpartimotioner, en moderatmotion och en centermotion som givitanledning till utskottets skrivning. I det särskilda yttrandet framhålls anser utskottets skrivning i ett väsentligt avseende ofullständig. Men dentext som finns i det särskUda yttrandet har ju aldrig föreslagits i utskottet.Beträffande det i yttrandet anförda citatet ur motionen 656 vill jag peka påatt det hade varit ytterst enkelt att i utskottet säga, att ni ansåg att ocksådenna del av motionen skulle tas in i betänkandet. Det har inte föreslagits. Desex bakom det särskilda yttrandet har accepterat det referat av motionerna somges i inledningen till utskottets betänkande. beskyller man faktiskt och oss andra iutskottet för att ha avfattat ett ofullständigt yttrande. Det är svårt attundgå att reagera mot detta med tanke på att vi gjort vad vi kunnat för att nåfram till enighet i utskottet. Man använder t. o. m. så starka ord i slutet av yttrandetatt man säger, att man finner det beklagligt att utskottets majoritet intevelat ge utrymme för de berörda synpunkterna i utskottets betänkande. Dettauttalande är desto märkligare som denna text aldrig föreslagits ingå iutskottets betänkande. Vad som förekommit är att man hade delade meningar iutskottet om tio ord. Av dessa har det sedan blivit en halv sida särskiltyttrande som vi inte fått se förrän . Det särskilda yttrandet handlar egentligen om något annatän vad som tas upp i motionerna. Om man hade velat få motionen utförligarerefererad, hade det väl inte mött något hinder, om utskottet velat kosta påtryckningen härav, att referera alla motioner fullständigt. Det brukar intevara sed i att göra det, men hade det verkligen påyrkats tror jaginte att någon skulle ha sagt att det måste undvikas. I det särskilda yttrandet står det en sak som inteöverensstämmer med referatet i blåboken av utrikesministerns tal i Förentanationerna, nämligen att utrikesministern "framhöll bl. a. att SalvadorAllende fått ge sitt liv då han arbetat för bättre sociala förhållanden förstora grupper av sitt lands medborgare". De orden återfinns inte i blåboken. Jag har nämnt blåboken, för om de som står bakom detsärskilda yttrandet har läst den på ett annat sätt och vill tala om attutrikesministern har uttryckt sig sä som det sägs i det särskilda yttrandet,skall jag gärna ta tillbaka. Det framgår emellertid inte av det yttrande somblåboken har återgivit. Det gäller att slå vakt om de mänskliga rättigheterna. Detär det som alla fyra motionerna går ut på, och det har utskottet markerat påolika ställen i sitt betänkande. Man kan alltså inte klaga över att detta intehar sagts. Här står t. ex.: "Utskottet vill understryka att det är rättatt reagera mot kränkningar av elementära mänskliga rättigheter och friheter, ivilket land de än må inträffa. Manifestationen i av de fyra stora partierna,! februariillustrerar att denna uppfattning har brett stöd hos det svenska folket." En sådan skrivning passar utmärkt i ett utrikesutskottsbetänkande, pen talar om vad det verkligen gäller för någonting. sade att utskottet borde ha tagit tillfället iakt och uttalat mera. Det står i utskottsbetänkandet: "Utskottet vill uttala sin oro över de kränkningar avmänskliga rättigheter i , och andra delar av världen som påtalats i motionerna---- ." När utskottet citerar en hel rad uttalanden som regeringenhar gjort är det med instämmande. Betänkandet slutar ju med orden: "Utskottet förutsätter att regeringen ävenframdeles" observera även ; utskottet påpekar alltså att dethar skett tidigare -"kommer att uppmärksamt följa utvecklingen i fråga omstaters efterlevnad av FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna samtövriga internationella överenskommelser på detta område." Utskottetsäger vidare: "Liksom bör regeringen på lämpligt sätt "Omigen understryker man alltså att man helt ansluter sig till vadregeringen har företagit sig tidigare. Om kammarens ledamöter vill läsa igenom utskottetsbetänkande en gång till bör de finna det ännu mera förvånande att utskottet idet här fallet inte behållit den enighet som är så betydelsefull i svenskutrikespolitik. Vi har rätt att avge både reservationer och särskilda yttranden det skall jag inte förmena någon att göra - men det borde stå klart för varoch en att det kan observeras att det inte råder fullständig enighet eftersomdet finns ett särskilt yttrande fogat till utskottets betänkande. Det är inte ofta så många talare anmälda när det gällerett betänkande som är enhälligt med bara ett särskUt yttrande bifogat. Efterden behandling utskottet har ägnat frågan finner vi det förvånande att justdessa sex bakom det särskilda yttrandet har reagerat emot utskottetsordförande, i , och oss övriga ledamöter, somverkligen har gjort allt vad vi har kunnat för att nå fram till enighet. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemställan. Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter () kort genmäle: Också jag delar uppfattningen att det är avvärde med ett enhälligt utskottsbetänkande i dessa frågor som en manifestationav vad riksdag anser om ett brott mot de mänskliga rättigheterna.Därom har inga delade meningar rått i . Jag vill erinra herr förste vice talmannen om att jag imitt första inlägg betonade att det var glädjande att utskottet kunnat enas omatt den politik som regeringen fört legat i linje med vad som rekommenderats imotionerna. Här råder heller inga delade meningar När jag talade om utskottets majoritet, skulle jag kanskeockså ha använt ett attribut och sagt "utskottets borgerligamajoritet". Jag trodde vi skulle vara litet försiktiga med att återge våradebatter i utrikesutskottet, och därför gick jag inte närmare in pådetta. Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter Vad som föranledde det särskilda yttrandet var ju ganskalånga och som jag tycker delvis onödiga diskussioner i utskottet. Någon annanän de borgerliga ledamöterna och de som står bakom det särskilda yttrandetdeltog inte i den deldebatten. 1 ett utkast som fanns i utskottet hade manordagrant återgett vad utrikesministern sagt som en liten karakteristik avAllenderegimen. Jag kan hämta formuleringen direkt från blåboken. Man kankanske referera annorlunda. Jag vet inte om blåboken själv är ett citat, mendet är en annan sak. Där stod det uttryckligen att har givitsitt liv för de fattigas sak. Alla de borgeriiga vände sig mot detta, trots att jag,herr talman, åberopade och uppläste vad som återfanns i en från centerhållväckt motion, som jag sade mig helt kunna instämma i och där man angavbakgrunden. har jag beklagligtvis inte motionen här, men tiden skulle interäcka till för att citera den igen. Det var detta förhållande som gjorde att vi ansåg attutskottsbetänkandet blev ofullständigt. De borgeriiga motsatte sig att någonuppfattning framfördes om Allenderegimen pä det sätt som skett iutrikesministerns uttalande och som skett på annat sätt åtskilliga gånger ochpå andra sätt av det svenska folket. Jag upprepar att jag gärna ser att vi får engemensam manifestation. Jag tror inte att vi som står för det särskildayttrandet har bidragit till att försvaga intrycket av vad som sägs iutskottsbetänkandet. Om det särskilda yttrandet läses i sammanhang medutskottsbetänkandet så tror jag att deklarationen blir fullständig, och det ärdet vi har önskat. Herr förste vice talmannen () kort genmäle: I utskottsbetänkandet har ju sagts vad somhar skett i på det sättet att man i betänkandet tagit in det som står iblåboken att "medlemmarna av den störtade regeringen hade fängslats,parlamentet upplösts, politiska partier förbjudits, motståndsmän förföljts ochdödats". Denna beskrivning, hämtad från utrikesministerns uttalande, måsteväl i sin korthet vara den riktiga. Beträffande de tio orden som det här hartalats om var det mera av stilistiska skäl som det nu inte ansågs vara relevantatt ta in dem i relation till motionerna. Däremot har inte svarat på vad det är förnågonting som har tagits in i det .särskilda yttrandet. Om vi nu skall hållaoss till blåboken - var någonstans i blåboken står detta? Varifrån har detreferatet kommit? Sedan talar så mycket omen borgerlig majoritet. Men utskottets ordförande står ju också förutrikesutskottets betänkande och står icke för det särskilda yttrandet. Såledesmåste väl anse att utskottets betänkande är tillfredsställande. Mendet går helt lättvindigt förbi; han talar bara om en borgerligmajoritet. Det kan vara en borgeriig majoritet plus som står bakomutskottets betänkande. () kort genmäle; Avger man ett särskilt yttrande och förklararman därtill i debattenatt man står helt bakom utskottets betänkande, så betyder det Nr 81 väl attvad utskottet sagt är enhälligt. Däremottycker vi att det är en brist att inte tillfäUet begagnats att 15 mai 1974 framföravissa kompletterande synpunkter, så mycket mer som det fanns--------- en motion där man uttryckligen gått in på vad som hände under Allendetiden- inte endast vad som sker nu i ChUe. En viss värdering av '"''''' kränkningar j »* u j -t - 1 4 aetta hadevant pa sin plats. . * Jag harinte velat och jag vUl inte nu heller göra det här tiU en stor * historia,men jag kan inte finna att jag på något sätt gjort mig skyldig till ett fel. Man kan sammanfatta vad som förs fram i ett tal i FN påolika sätt. Det som jag läste ur var också ett referat, tror jag. Detär inte återgivet med samma ord i det särskilda yttrande som vi har fogat tillbetänkandet, men i sak skiljer sig uttalandena inte ett dugg. Jag hade inte på något sätt tänkt beröra detsom har tagit upp, men jag måste mot bakgmnden av den sista meningeni senaste inlägg säga att det är faktiskt en viss skillnad. Det varjust den stilistiska utformningen av utrikesministerns uttalande som vi tycktepassade illa i utskottsbetänkandet. Det var det enda debatten gällde. Men, herr talman, det är med tiUfredsstäUelse jag kan tatiU orda i den här diskussionen. På kammarens bord ligger, som fm andre vicetalmannen har konstaterat, ett enigt utskottsbetänkande sominnebär ett klart avståndstagande från förtryck av mänskliga fri- ochrättigheter, varhelst det förekommer Betänkandet tar ju speciellt uppförhållandena i och , och det är naturligt dels för att motionerförelåg som gäller just förhållandena i dessa stater, dels därför att dessastater var för sig representerar, vad jag skulle vilja kalla, extrema exempelpå förtryck och kränkning av fri- och rättigheter i världen meddess halvsekellånga kommunistdiktatur, ChUe med den drygt halvårsgamlamiUtärjuntans oförrätter Men vi får naturligtvis inte fördenskull glömma bort allaandra länder i vilka människor förtrycks och där makten hålls uppe med hjälp avmUitära maktmedel. Jag tänker t. ex. på , där år människorskjuts ner när de försöker hitta friheten i väst, eller , där den nyaregimen arresterat och brutalt fängslat en av de ledandeoppositionsmännen, centerledaren . Det är givetvis omöjligt att gradera diktaturer.Förtrycket märks på olika sätt. Mest påtaglig är själva avstängningen frånomvärlden kanske i kommunistländerna. Men det innebär inte att t. ex.diktaturerna i eller skulle vara lättare att acceptera.Angiveriet är minst lika snUlrikt där som i kommunistländerna, tortyrensannolikt mera utbredd och fängelsehålorna lika kaUa och människoovärdiga. Vad som skrämmer i sammanhanget, herr talman, är attfrihet och demokrati egentligen är någonting ganska säUsynt i vår värld.