prot · FX09128 · 1974-12-31 00:00:00 — Men sådanaformer av ålgärder måste enligl min mening till om man skall få till stånd ensamhällsekonomiskt riklig avvägning av irafiken. Del är jag fullkomligtövertygad om. Ang.nedläggningen av olönsam järnvägstrafik, m. m. Hen (): Det är senl , men jag måsle ändå försvara mig i en del frågorsom kommunikationsministern har tagit upp. Hurkan och i Krislinehamn omfamna varandra i ensådan här debatt och ha likartade synpunkter när ni båda slår sä långt ifrånvarandra, frågar kommunikationsministern. Det händer ju att vi kan samsas. Jagtycker alt är en klok man i många avseenden, och det finns allaskäl all samarbeta med honom i en rad frågor. Menvad jag har sagt i den här debatten, bäste , är att jag i stondelar de uppfattningar som kommii fram i kommunikationsministernsinlerpellalionssvar. Där har kommunikationsministern ell klart bevis för varjag står i den här frågan. Då säger kommunikalionsminislern: Hur kan herrLothigius tala så när näringslivet har en annan synpunkt? Och så hällerkommunikationsministern först med näringslivet i en debatt och lalar om allhan har slöd från näringslivet för all sedan i nästa omgång leverera en ganskagrov utskällning av näringslivet och näringslivels irafikdelegaiion. Näringslivethar, det vet jag, applåderat kommunikationsministerns uttalande i DagensNyheter och funnit del posilivt. Representanter för näringslivet som jag mötthar sagt: Varför bråka när Noriing nu äntligen Ang.nedläggningen av olön.sam järnvägstrafik, m. m. talaren förnuftiglord!Dåsvararjagalljag voreen dålig moderal politiker om jag inte tog hänsyn lill dedemokratiska spelregler som vi dragit upp, och så har jag angivit - jag harsagt del tidigare här och del har fiera andra talare också gjort - all vad vi iriksdagen har uttalat såsom angelägel är alt nedläggning av bandelar ochindragning av stationer bör ses i mera långsiktigt perspektiv och att någranedläggningar av järnvägar därför inte skall mot berörda kommuner ske underpågående utredning. Genom kommunikationsministerns uttalande har också kommuner,tidningar och allmänhel fält uppfattningen atl sä skulle bli fallet. Min vänSven i Göleborg har ju också lalal om atl sä har man uppfattatrubrikerna i lidningarna. Vadjag vill hävda är alt vi försl skall gå igenom frågeslällningarna i dentrafikpolitiska ulredningen och de utredningar som kommunikationsministerntillsatt innan vi tar ställning. Näringslivetsuppgift är - om man skall anmärka pä dess ställningslagande i denna skrift -all anvisa var det slår näringsekonomiskt för att sedan politikerna skall kunnata fram sina värderingar. Del är en viss lagbunden ordning och står sä att sägainskrivei i en uppgörelse mellan näringslivet och samhällel alt så skall ske.Kommunikalionsminislern skall veta vilka fördelarna är för näringslivet i enviss silualion, och kommunikationsministern skall sedan göra de politiska ochsamhällsekonomiska värderingarna. Del är också min uppgift. Jag skall alltsåinte slåss för näringslivets synpunkter. Därför har jag sagt för min del alljag måste ta hänsyn till de samhällsekonomiska värderingarna. Del är ytterstviktigt för mig, och det är därför jag har tagit upp den här frågan i mininterpellation. Sedanlar kommunikationsministern som vanligt upp frågan om styrning och säger: Varstår ni? Är ni beredda till styrning? Del är ju del som vi skall få fram envärdering av i den trafikpolitiska utredningen. Del är först när jag fått framunderlag som jag kan säga var jag slår i den här frågan. Del är inte värdefulllför kommunikalionsminislern all få besked om del just . kan ingenbevisa - jag kan del i varie fall inte - all en styrning ger de effekter somkommunikationsministern påstår. Därför kommer jag inte atl ullala mig i denna frågai förrän jag har fåll vara med i utredningen och lägga fram eltförslag. Tillsist, herr kommunikationsminister, varför inte låta den trafikpolitiskaulredningen belägga detta? Varför bära bördorna själv - även omkommunikationsministerns axlar är breda och ser ut alt kunna tåla dem? Hen i (fp): Jag begärde ordet när kommunikalionsminislern i inledningen av sittandra anförande ägnade stort utrymme ål ell ullryck jag hade använt i sambandmed tidningsutialandei. Det har två rubriker. Först slår del: Noriing slädarhos SJ. Sedan lyder den stora rubriken: Olönsamma linjer måsle läggas ner. Jagsade då all elt uttalande från landetskommunikationsminister som publiceras pä detta säll haren starkgenomslagskrafl. Jagbegärde ordet för alt verifiera atl del påståendet är riktigt, men det behöverjag inte göra därför atl fiera av kamraterna före mig i talarstolen harverifierat del på dl utomordentligt sätt. Statsrådet vet också all även omrubrikformuleringen är olycklig - jag medger all det ofta är del som är felet -sä har uttalandet stark genomslagskraft bland annat inom statsrådets egna ledoch inom de (s)-märkla tidningar som har nämnis här. Statsrådet har fel när hansäger atl det har vållat oro inom oppositionen. Del är i så fall en alltförvittomfattande belydelse statsrådet lägger in i begreppet opposition. HerrNoriing frågar sedan om del inte finns någon ljusglimt i delta mörker. Jag villbesvara den frågan med att säga alt jag lycker del är en ljusglimt allstatsrådets önskemål om en frisk och levande debatt blivit tillmötesgängel. Ensådan har vi sannerligen haft och skall fortsätta alt ha, anser jag. Menjag vill också vara artig mot statsrådet och säga atl det finns en ljusglimtäven i intervjun, och den ljusglimten tar jag speciellt fasta pä mot bakgrundav att vi bör ha en synkronisering mellan regionalpolitiken ochtrafikpolitiken. I avslutningen av intervjun säger slalsrådel Norting atl enjärnvägslinje kan fullgöra en vikiig uppgift även i ell glesbygdsområde. Därskall den naturligtvis vara kvar, kanske renl av förslärkas och byggas ut.Sedan tillägger statsrådet fullt rikligt att del förutsätter all den fyller envettig uppgift i del samlade kollektiva trafikmönslret. Vivel, både staisrådel och Noriing och jag, alt många har sett detta uttalande islutet av intervjun som en ljusglimt, och jag hör till dem som öppet erkännertacksamhet för den deklarationen. Den sammanfaller med vad jag avslutade miltförra anförande med, au man skall vara försiktig när del gällerjärnvägsnedläggningar. Ang.nedläggningen av olönsam järnvägstrafik, m. m. Hen (): Jag har inte läst den skrift statsrådet hänvisade lill i sittanförande, och då kan jag inte heller kommentera den. Jag vill bara säga attuttalandet av näringslivets irafikdelegaiion får slå för delegationens egenräkning. Självtror jag all näringslivet är berett alt salsa på järnvägen, men då krävs detnaturiigtvis all del finns induslrispär eller atl SJ medverkar till all anläggasådana. Och det krävs framför alll en kapacitet i vagnar. Har SJ denkapaciteten , ? Mitt svar är nej. Trotsalll detta tyckte jag mig emellerlid i statsrådets senasle anförande känna igenmyckel av den kommunikationsminister jag upplevde . Då hadekommunikalionsminislern en tro på järnvägen. Del upplevde jag inte att hanhade i tidningsutialandei, och jag har inte heller upplevi del lidigare underdagen - mer än i del senaste anförandet. Del är bra alt tron visade sig där.Jag skulle bara vilja säga: Utslräck den Ang.nedläggningen av olönsam järnvägstrafik, m. m. tron - i varje fall tilldess vi med säkerhet vet hur vi skall ställa oss - även till dettrafiksvaga bannätet. Det kanske går atl göra även del lönsamt. Detär alldeles klart alt järnvägarna skall ha en arbetsuppgift. Vad vi diskuterarär hur de skall få den. Jag har då menat att man kan modernisera del olönsammabannätet om viljan finns, och jag ställer frågan ännu än en gäng: Finns denviljan hos SJ, eller skall del här bannätet - som berörts lidigare i dagensdebatt och som sägs i olika uttalanden - hell enkelt läggas ner ulan atlman försöker vidla några åtgärder för alt se om det inte går all göra detlönsamt? Dehär banorna har tillkommit dä näringsstrukturen var annorlunda ännu, anförde statsrådet, och därför kan man inte länka sig alt göra demlönsamma. Det är ell ganska vanligt resonemang, och jag vill äler fråga: Vadhar regeringen gjort för alt ändra på befolkningsstrukturen, som har blivit såolycklig? Detenda jag har hört är alt menar alt SJ måste bedömas som ettprivatföretag som endasi har profilbegär. Jag hoppas alt det var en felsägning.Skall debatten leda någonstans måsle vi ändå vara överens om attkommunikationernas utveckling är a och o i den välfärdsstat som vi väl allavill leva i; dl sätt alt sprida välfärden i alla bygder är att ha godakommunikationer, och ännu vet vi inte med säkerhet om järnvägens roll därvidlagär utspelad. Dåkommunikalionsminislern åberopar den tidigare nämnda tidnings-krönikören villjag säga all skillnaden mellan olönsamma järnvägslinjer och trängseln pävägarna är enorm. Närjag för lill torgs en önskan om bibehållande av järnvägarna gör jag det jusldärför att jag ser en chans alt tillföra järnvägarna den kommande ökningen avrese- och godsmängd. Förutsättningarna är då alt järnvägen finns kvar samt attSJ har kapacitet och service för ökade transporter. Frågeställningenvar inte ny, och jag har svarat på frågan under flera andra debatter. Vi harsagl att långväga transporter skall - i den män godset är lämpligt - överföraslill järnväg. Del är precis samma svar som statsrådet har fått förr, och detstår vi kvar vid. Delfinns elt gammalt ordspråk som säger: Den man älskar, den agar man. Kanske detinte gäller i den moderna uppfostringspedagogik som man arbetar med, menjag menar atl i det som jag har sagt -som kan uppfattas som kritik mot SJ -tigger en verklig önskan om framgång för del kollekliva tägresandel och förlågfraklen. Jag hoppas all den här kritiken skall leda lill all man blir meraktiv på det här området. Jag tror atl del är den väg vi har alt vandra iframtiden. börjar debatten väl lida mol sitt slut. Jag är ganska nöjd, för nuhar åtminstone i läst hela intervjun. Han har kommittill sista meningen; han har t. o. m. läst upp den i talarstolen och instämdedessutom i vad där stod. Får det en efterföljd, sä atl fler än iArvika läser hela intervjun, kan den helt plötsligt vara om inte en bestsellerså näst intill för dem som vill satsa på framlida kollektivtrafik. Sä visst hardet tjänat elt syfte all vi nu några limmar diskuterat dessa frågor. i har i alla fall nu gjort dem som satte rubriken ansvariga förden oro som uppstod hos människorna. De som gjorde detta var nalurliglvismyckel provokativa, men det är nu en gång journalisternas rätt - och den skallvi väl inte ta ifrån dem - all vinkla. Det skulle bara vara delsamma som attskaffa sig ovänner bland sina bästa vänner alt börja diskuiera delta med dem.Man får i stället göra som man bör göra: läsa heta artikeln, om man nu harnågol intresse för den, inte bara rubriken. Vidaresade i att jag minsann skulle vara nöjd nu vid denna senatimme, eftersom jag verkligen har fält en riklig deball. Ja, inte hade jag fåttdet, om i hade fält som han ville när han ställde sinenkla fråga till mig om varför statsrådet uttalar sig innan trafikpolitiskautredningen är klar med sitt slällningslagande. Men trots all jag inte hafthjälp av i är jag ändå glad för denna debatt. Vill herrEriksson i något dela den glädjen skall jag glömma formuleringen av hansenkla fråga. Jag tänkte när jag såg den att det var märkligt att den hadeställts av i - han brukar inte vara den som inte väntarmed all uttala sig. Mennog om del. Vi skall till slut tala om ett par spörsmål som jag lovat svara pä.Det ena är i fråga om samhällsekonomiska synpunkierpä eventuella förändringar i järnvägsnätet. Den andra är iKristinehamn fråga om beräkningssättet vad gäller kostnaderna 20 kronorrespektive per kilometer. Men innan jag gör det vill jag tittherr säga atl jag inte mer än någon annan kommer att rida på detprotokoll som skrivs ut frän denna debatt - men i sitt senaste anförandeuttalade faktiskt att lunga långväga godstransåorter enligtcenterns uppfattning i så stor utsträckning som möjligt skall företas med järnväg. I cenierns program slår del alt de i så slor ulslräckning som möjligt börföretas med järnväg. Jaguppfattar också del som ell positivt resultal av denna debatt atl det framgentskall vara möjligt med en realistisk diskussion om hur vi skall bära oss ät pädetta område - kanske också med risk för alt det blir fråga om någon form avvad som kallas slyrning. I mina direkliv till irafikpoliliska ulredningen sägerjag bl. a. följande: "Medhänsyn lill samhälleliga intressen - trafiksäkerhet, arbetarskydd, miljökravosv. - måste resp. trafikgrenar också vidkännas restriktioner av olika slag,som ofta inte låter sig uttryckas i ekonomiska termer men som innebär mer ellermindre långtgående ingrepp i trafikutövningen." Dellaingår i direkliven för utredningen och bör därför inte vara någon sensation,åtminstone inte för dem som arbetar i den. Ang.nedläggningen av olönsam järnvägstrafik, m. m. Ang.nedläggningen av olönsam järnvägstrafik, m. m. Vidareville inte och naturligtvis inte heller herrar svara pä den av mig framkastade frågan. Jag lägger inte in mer idet uteblivna svaret än vad som är nödvändigt. Jag har ställt frågan i förstahand mot bakgrund av atl vi kan komma i elt läge, där vi, om vi menar allvarmed vår strävan all göra SJ någorlunda bärkraftigt och inte bara tärande,kanske bör vidtaga ålgärder som vi normall varit litet främmande för. HerrLothigius ville inte, som han säger, uttala sig förrän alll är klart. Jaghoppas då också pä förståelse om inte heller jag vill svara säutförligt på hans fråga som han kanske väntat sig, i form av dt kategorisktuttalande. Men han uppehöll sig vid samhällsekonomin i del sammanhanget, ochdet lycker jag är det vikliga. Trols au man inom den regionalaIrafikplaneringen, som jag skrev i direkliven lill ulredningen, med godakrafters hjälp sedan ell par år lillbaka arbelal med samhällsekonomiskaanalyser för all göra den rälla avvägningen mellan järnvägs- ochlandsvägstrafik, konstaterar jag atl det i samtliga de interpellationer jagbesvarar krävs atl samhällsekonomiska och inte företagsekonomiskabedömningar skall vara vägledande vid avvägningen mellan järnväg och landsväg.Detta påpekande är inte någon kritik utan bara ell noterande av alt denterminologi som används i della sammanhang kan vara litet förvirrande. Jaghoppas atl inierpellanierna verkligen menar vad de säger sig mena. Era krav påatl samhällsekonomiska analyser skall vara vägledande för handlandel i de härfrågorna måste då också följas upp i del praktiska hanterandet, sä attverkligen de mesl fördelaktiga alternativen får gälla. Då utgår jag från, herrSven Guslafson i , all alla de som kräver elt samhällsekonomisktsynsätt - och del gör vi alla - också är beredda atl t. ex. gä med pä enomläggning från järnväg till landsväg eller, varför inte, renl av tvärtom, omen samhällsekonomisk analys visar au del är riktigt. Såvill jag förslår bjuderkonsekvensen att man inte fastnar i ett statiskt länkande som går ul på altjärnvägarna under alla förhållanden och i alla silualioner skall leva sitt liv,även om det både samhällsekonomiskt och pä andra sätt är felaktigt. Mendella är nalurliglvis en fråga om vad man menar med en samhällsekonomiskanalys. Jag konstaterade att i sin inierpellalion, efler all hakrävt all ställningstagandena i fråga om olönsam järnvägslrafik inie skullegrundas enbart på förelagsekonomiska bedömningar utan på en samhällekonomisktolalkalkyl, tillade alt den sedan borde kompletteras med sociala ochmiljömässiga avvägningar mellan olika irafikgrenar och med hänsyn lill deraskonsekvenser. Men del räckte inte med det för . Förulom först delsamhällsekonomiska och sedan del sociala och del miljömässiga skulle man ocksåse på energin. Jagför min del har alltid utgått ifrån, fru talman, att man i en samhällsekonomiskkalkyl just lägger in de här sociala och miljömässiga faktorerna ochenergifrågorna. Del ligger för mig så alt säga i del samhällsekonomiskabegreppet. Förregeringen, som har del poliliska ansvarel för trafikförsörjningen, måsleulgängspunkien vara att människor och näringsliv erbjuds så godakommunikationer som möjligt. Det kan inte innebära all exempelvis resandet tillvarie pris och överallt skall ske med låg. 1 samhällsekonomiska analyser somhar utförts ute i länen, och som vi har talat om här , har man ocksåkunnal diskuiera detta. Jag tror, som , all vi är på väg lill allkunna diskuiera de här tingen på dl annal och riktigare säll, och del är välinte farligt atl säga alt del lill en del kan bero pä den regionalatrafikplaneringens arbete. Låtmig sedan lill i Krislinehamn angående beräkningssättet för demyckel omtalade 20 respeklive säga följande: Delkostar, som jag har sagl i mill svar, så här mycket. Kosinaderna förpersontrafiken på dd ersättningsberätligade bannätet kan beräknas lillstorleksordningen . Av det läcks inte ens 100 miljonerkronor av biljetliniäkler från de resande, ulan staten skjuter till resten. Vihar hämtat in uppgifter frän den senasle separalredovisningen, och de sägeratt trafikarbetet för persontågen pä del irafiksvaga nätet är 15,4 miljonerlågkilomeler. Nuhar vi gjort den enkla räkneoperationen alt vi har delat 300 miljoner kronormed 15,4 miljoner lågkilomeler, och dä har vi fält ca perlågkilomeler. Delhär är, som jag sade, ett medeltal. På vissa bandelar liggar man några kronoröver och på andra kan man ligga några kronor under del här talet. Detgenomsnittstal som jag nämnt - alltså per lågkilomeler - äremellerlid representativt för de bandelar där alternativa transportmöjligheterkan diskuteras. Del är ju jämförelsen med kostnaden för en likvärdig busstrafiksom är den intressanta. Uppgiften om 2:50 å per busskilomeler harvi fåll från bussbidrags-nämnden. Ang.nedläggningen av olönsam järnvägstrafik, m. m. Hen iGöleborg (fp): När riksdagsmajoritelen begärde all SJ skulle utarbeta eltoffensivt tioårsprogram var det just i syfte att SJ skulle få möjligheter atlerövra en siörre del av iransponarbdd när det gäller såväl gods- som persontrafikän vad man där hade räknat med. Därmed visade vi alltså vår positivainställning. Men då fordras del också all SJ, när det finns behov avtransporter, har de vagnar som krävs för all de transporterna skall kunnafullföljas. Tillsisl vill jag säga all anledningen till all debatten har blivit så livlig - ochjag beklagar inte alt den har blivit livlig, för del är bara bra - är alt mångamänniskor i landel från olika partier, inklusive kommunikationsministernsegel, hade fält den felaktiga uppfattningen all kommunikationsministern varberedd all nedlägga järnvägslrafik innan den samhällsekonomiska bedömningen varklar. anser jag mig ha fått ell besked från kommunikationsministern alt såicke är fallet, och då lycker jag alt vi harkommit ett slorl steg framåt i den här debatten. Tisdagen den 26 november1974 Ang.nedläggningen av olönsam järnvägstrafik, rn. HenDAHLGREN (c): Statsrådet är mycket väl bevandrad i trafikpolitiskaprogram. Varför då ställa frågan, när statsrådet vet svaret? hade facit till hands, rättar han mig och säger atl jag har sagt"skall" när det slår "bör". Lät mig komma med en ganskakvalificerad gissning. Om vi skulle ha skrivit det här irafikprogrammei ,så kanske del hade stått "skall" i stället för "bör". Jagbegärde emellerlid ordel när statsrådet åberopade den här artikeln igen. Jagläste den redan den dagen den var publicerad, och jag har läst den många gångersedan dess. Men jag har inte vågat tro på slutklämmen, eftersom deerfarenheter som vunnits talaren annal språk. När representanter förkommunerna kring uppvaktade kommunikationsministern om banansupprustning och kvarvarande och hade betygat alt banan var nödvändig förbygden, sä skulle enligl kommunikationsministern ha svaratatl den ekonomiska realismen säger någonling annat. Det strider mol vad somstår i artikeln i , och vill jag gärna vela: Vad är sanningen?Är del vad som slår i Dagens Nyhelerden 8okiober i är, eller är sanningen närdel gäller banor i avfolkningsbygder och glesbygdsområden del svar som enliglSvenska slalsrådel har geil lill de uppvaklande represenlanierna förinlandskommunerna? HenLOTHIGIUS (m): Jag är lacksam för all kommunikalionsminislern accepterar milluttalande att jag inte tar slällning lill den begäran kommunikationsministernförde fram, att vi skulle göra en slyrning av irafiken. Kommunikalionsminislernvet mycket väl all näringslivet inte lycker detta. Jag ville penetrera del härför alt få ett sakunderlag för en bedömning huruvida näringslivet har rätt ialla delar. Jag tror del är riktigt att man måsle göra del. Tillsist, fru talman, vill jag bara meddela kammaren alt jag efter denna deball somvanligt inte hyser någol agg lill kommunikalionsminislern. Den fråga som tog upp gällde någoluttalande i . Jag har ju uttalat mig i ochdeklarerat en uppfatlningdär. Jag barden uppfattningen, fru tal man, även idag-med de två korrigeringar som jag har gjort här och som jag räknar med altledamöterna som har deltagit i den här debatten redan hade noterat innan vibörjade. Har del ställ någonting annat i någon annan tidning, sä måste det välvara grundai på någon felaktighet - det vet jag ingenting om. Jag har inie lästdel som här talar om, och del frilar jag mig ifrån. Överläggningen var härmedslutad. § 12 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:tspropositioner nr 184 till socialförsäkringsulskollel och nr 185 lillskatteutskottet. §13 Föredrogs, men bordlades äler skatteutskottets betänkande nr 53,juslilieulskollds belänkanden nr 32 och 33, lagutskottets betänkanden nr 31 och37, utrikesutskottets belänkande nr 10, socialförsäkringsul-skoltds belänkandenr 31, socialutskottels belänkande nr 40, jordbruksuiskoiiels betänkanden nr38, 43 och 44 saml näringsutskoilels belänkanden nr 46 och 50. §14 Fru iredje vice lalmannen meddelade alt på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle utrikesutskottels belänkande nr 10 uppförasfrämst bland två gånger bordlagda ärenden. §15 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:is proposition nr 187 med förslag till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370). § 16 Anmäldes ochbordlades Inrikesutskotiets betänkanden Nr25 i anledning av molioner om jämställdhet mellan män och kvinnor, m. m. Nr 26 i anledning avmoiion om vidgade möjligheler till praktikarbete Nr27 i anledning av motion om finansieringen av sociala avgifter för arkivarbeie Nr28 i anledning av motion om rätt till ledighet och lön vid dellagande isvenskundervisning för invandrare Nr29 i anledning av molioner angående ålgärder för all fördjupa arbetsdemokratin Nr30 i anledning av proposilionen 1974:157 med förslag lill lag om ändring ilagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring §17 Anmäldes och bordlades molionerna Nr1992 av i Stenkyrka m.Jl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 1974:135 angående vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvarel Nr 1993 av fiu avlämnad i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1974:137 angående ändrat huvudmannaskap för stifts-och landsbiblioteken i , , och Nr1994 av m.fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition1974:145 angående fria läromedel, m. m. Nr1995 av avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposiiion1974:167 angående representation för de anslällda i allmän försäkringskassasstyrelse, m. m. Nr 1996 av herrAndersson i m.fl. Nr 1997 av herrHermansson m. fl. Nr 1998 av herrHylländer Nr 1999 av herrJosefson m.fl. Nr2000 av i m.fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:lsproposition 1974:168 med förslag till tag om kredilpolitiska medel, m. m. Nr 2001 av avlämnad i anledning avKungl. Maj:ts proposiiion 1974:178 med förslag till lag om ändring i lagen(1919:240) om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhel Nr 2002 av fiu m. fl. avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ls proposition 1974:181 med förslag om skatteregler föraktiefonder, m. m. §18 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatl följande enkla frågor denna dag framställts, nämligen