prot · FX0975 · 1974-12-31 00:00:00 — 1974:476av () och (), 1974:768 av i (fp) och fruFraenkel (fp), 1974:1048 av iMariefred m. fl. (c) vari hemställts att begärde att möjlighetskapades för att låta fyUnadstjänst-göring vid vuxenutbildning ingå iämneslärartjänst vid folkhögskola på sätt som föreslagits av , 1974:1050 av m. fl. (fp,c, m) vari hemställts att beslutade 1. att samläsningi vuxenutbildning medgavs även i andra ämnen än matematik, 2. att kommunernagavs rätt att anordna kurs inom vuxenutbildningen om ett varaktigt elevtaluppgick till lägst åtta, 1974:1057 av fröken ()och fröken () i vad avsåg hemställan att skulle 1. som sin meningge Kungl. Maj:t tiU känna vad som i motionen anförts angående lärarnasanstäUningsförhållanden inom vuxenutbildningen (yrkandet 2), 2. hos Kungl.Maj:t begära att arvodestjänster som huvudlärare och institutionsföreståndareinrättades inom vuxenutbildningen (yrkandet 3), 1974:1061 av herr (fp) och (), såvitt nu var i fråga, 1974:1376 av fröken m. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj :t begärde 1. att fastalärartjänster fick inrättas inom den kommunala vuxenundervisningen, 2. attarvodesbefattningar fick inrättas för huvudlärare och institutionsföreståndareinom den kommunala vuxenutbildningen, 3. attnybörjarkurser i engelska fick anordnas inom den kommunala vuxenutbildningensram samt 1974:1383 av (vpk) varihemställts att , i syfte att undanröja i motionen anförda brister, hosregeringen skulle anhålla om en skyndsam översyn av tjänsteorganisationen förden kommunala vuxenutbildningen. 1. att med avslag på Kungl. Maj:ts förslag omgodkännande av de i propositionen 1974:1 förordade riktlinjerna beträffandelärarorganisationen för den kommunala vuxenutbildningen som sin mening gavKungl. Maj:t till känna vad utskottet med anledning av motionerna 1974:300,1974:1048, 1974:1057 yrkandet 2, 1974:1376 yrkandet 1 samt 1974:1383 anförtbeträffande inrättande av vissa tjänster som lärare inom den kommunalavuxenutbUdningen m. m.. 2. att riksdagenbeträffande vissa arvodestjänster skulle avslå motionerna 1974:299, 1974:1057yrkandet 3 och 1974:1376 yrkandet 2, 3. att riksdagenbeträffande samläsning skulle avslå motionen 1974:1050 yrkandet 1, 4. att riksdagenbeträffande inrättande av kurs inom vuxenutbildning skulle avslåmotionerna 1974:464 och 1974:1050 yrkandet 2, 5. att riksdagenbeträffande nybörjarkurser i engelska skulle avslå motionen 1974:1376 yrkandet3, 6. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:768, 7. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1061, 8. att riksdagentiU Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna för /75anvisade ett förslagsanslag av , 9. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:476. 1. beträffande inrättande av kurs inom kommunalvuxenutbildning av herrar i (c) och i (c), fröken (), i (fp) samt () somansett att utskottet under 4 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna med anledning av motionerna 1974:464 och 1974:1050 yrkandet 2anfört beträffande inrättande av kurs inom vuxenutbildning. Punkten 4 (Undervisning för invandrare i svenska språketm. Maj:t hade under punkten G 12 (s. 427-431) föreslagit att tiU Undervisning för invandrare i svenska språket m.m. för /75 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1974:1386 av m. fl. (vpk) vari hemställts 1. att riksdagenanvisade anslag för invandrare i svenska språket, 2. att enuppmjukning gjordes i vad gällde antalet deltagare vid cirkelstart, 3. att timtalsbegränsningen istudiecirkelverksamheten slopades. 1. att riksdagenbeträffande timtalsbegränsningen för studiecirkelverksamheten skulle avslåmotionen 1974:1386 yrkandet 3, 2. att riksdagenbeträffande antalet deltagare vid cirkelstart skulle avslå motionen 1974:1386yrkandet 2, 3. att riksdagenmed bifall till propositionen 1974:1 och med avslag på motionen 1974:1386yrkandet 1 tiU Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. /75 anvisade ett förslagsanslag av . 2. beträffande timtalsbegränsningenför studiecirkelverksamheten av (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall rill motionen 1974:1386 yrkandet3 beslutade att timtalsbegränsningen för studiecirkelverksamheten i svenskaspråket med samhällsorientering skulle upphävas, 3. beträffande antalet deltagarevid cirkelstart av (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanten med anledning av motionen 1974:1386 yrkandet 2 anförtbeträffande antalet deltagare vid cirkelstart, 4. beträffande medelsanvisningenför /75 av (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med anledning av propositionen 1974:1 ochmed bifall till motionen 1974:1386 yrkandet 1 till Undervisning för invandrarei svenska språket m. m. för /75 anvisade ett förslagsanslag av55 . i (c): Jag kommer att så gott som uteslutandeuppehåUa mig vid frågan om den kommunala vuxenutbUdningen under punkten 2 ibetänkandet. Men låt mig först i anslutning tUl punkten 3 uttala mintillfredsställelse över att utskottet, på grundval av motioner från bl. a.centern, har kunnat enas om att försöksvis lämna ett visst bidrag rill avSveriges hantverks- och industriorganisation centralt anordnad kursverksamhet.Behovet av ett bidrag också till kurser inom detta förbund är starkt. Somframhålles i motionerna har de mindre och medelstora företagen till skillnadfrån de stora företagsenheterna mycket små möjligheter att anordna fortlöpandeinternutbildning. Det torde också finnas behov av bidrag till motsvarandekurser inom andra organisationer, men detta får prövas . Den största frågan när det gäller den kommunala vuxenutbUdningenhar varit lärarorganisationen. Låt mig också här uttrycka min tiUfredsstäUelseöver den i utskottet uppnådda enigheten i fråga om nödvändigheten av enfastare lärarorganisation och likaså över utskottets sätt att handlägga frågan.Behovet av en fastare lärarorganisation har kommit rill starkt uttryck underlång tid, och det har vitsordats från många häll, exempelvis i en lång radmotioner bl. a. från . Det är reaktioner från deltagare ivuxenutbildningen som ligger bakom, liksom givetvis även hänsynen tilltryggheten för de lärare som tjänstgör i den kommunala vuxenutbUdningen. Det man måste lägga den största vikten vid är samhäUetsmöjligheter att ge deltagarna den undervisning som är lämpUg för dem och somtar hänsyn till deras specifika intressen. Som vi ser det är det nödvändigt attvuxenelever, med starkt kritiskt sinne och med erfarenheter av olika undervisningssituationerute i livet som vi aUa oberoende av yrke ställs inför, får undervisning avlärare med speciell utbUdning för och med inriktning på den vuxnes situation,inte bara i skolarbetet utan också i Uvssituationen och i arbetslivet. Det är de här synpunkterna som har varit utslagsgivandeför utskottets stäUningstagande att skolformens speciella arbetsförhållandenskall beaktas. Men det är självfallet också viktigt att frågan om trygghetenför lärarna inte minst för de lärare som har tjänstgjort inomskolformen kan lösas på ett annat och som jag ser det riktigare sätt än somskisseras i propositionen. Det är med hänsyn till dessa båda faktorer som utskottetinte har ansett sig kunna biträda de riktlinjer som föreslås av Kungl. Maj:t.Enligt uppfattning innebär propositionens förslag en halvmesyr,någonting som man inte kan få grepp på, men som, såvitt vi förstår, snarareskulle bidra till att konservera oklarheten och otryggheten i skolformen bådeför kursdeltagare och för lärare, och detta utan att man ger kommunernanämnvärt större handlingsfrihet. Det är, som utskottet anför, särskUt otUlfredsstäUande inte låtit företa någon undersökning exempelvis av effekterna av denbegränsning tOl av timunderlaget i vuxenutbildningen för den form avfyllnadstjänstgöring som propositionen talar om. Detta betyder inte, att jaganser att fyUnadstjänstgöringen i denna skolform skall uteslutas. Det ärtvärtom nödvändigt med en samordning mellan olika skolformer, men i det härfallet bör man, som vi ser det, också entydigt lägga fast den kommunalavuxenutbildningens samhörighet med övriga former av vuxenundervisning. Dettaproblem har tagits upp i bl. a. motionen 1048, där det föreslås att det skallskapas möjligheter tUl fyUnadstjänstgöring även för lärare vid folkhögskolorna.Det är självklart att denna form av vuxenutbildning och dessa lärareserfarenhet härav inte får glömmas bort förslag på dennapunkt har inte tagits upp i propositionen när det gäller att befästavuxenutbildningens specialkaraktär. Det är därför som utskottet ansett attdenna fråga också skall prövas i anslutning tUl det nya tjänsteförslag somutskottet beställer hos Kungl. En annan fråga i detta sammanhang gäller samordningen inomolika grenar av vuxenutbildningen. Till denna återkommer utskottet i betänkandetom bidrag till driften av folkhögskolor. Vid sidan av lärarorganisationen är det främst treförhållanden inom den kommunala vuxenutbUdningen som måste ägnas uppmärksamheti dag, nämUgen den pågående minskningen av antalet kursdeltagare,nödvändigheten att öka möjligheterna för kortutbUdade att delta och det sambandsom onekligen finns mellan kommunstorlek och utbud av undervisning och kursersamt därmed möjligheterna att delta. Till den minskade tUlströmningen, som främst gäUergrundskolekurserna och den särskUda yrkesinriktade undervisningen enminskning till 1973, med en markantminskning av antalet nyinskrivna finns givetvis en rad orsaker. Jag kan barapeka på det minskade intresse för studier som avspeglas främst när det gällerhögskolor och gymnasieskolor, situationen på arbetsmarknaden som göratt man behåUer den plats man har om man kan - samt det tidigare uppdämdabehovet som i viss utsträckning tUlgodosetts. Men det kan också vara så att maninte funnit att undervisningen i olika avseenden givit vad man väntat sig. Detär därför som kravet på en fastare lärarorganisation är så viktigt. Men denminskande tUlströmningen kan också helt enkelt bero på att man av andra ochmera pätagUga skäl inte har haft möjlighet att delta. Minskningen är allvarlig främst med hänsyn tUl de äldresmöjligheter att göra sig gäUande i samhäUet och på arbetsmarknaden i konkurrensmed yngre och välutbUdade. Det finns en tendens på många håll jag säger intepå aUa håU att låta de äldre stå tillbaka för de yngre. Det är farligt ävenmed hänsyn tiU de klyftor som kan uppstå mellan generationerna. På sina hållfinns också en tendens att lägga aUtför stor vikt vid den formella kompetensen.Därför är det nödvändigt att på olika sätt göra det möjligt för de kortutbUdademed folkskola att reparera vad som brister i formeU utbildning. anser det nödvändigt medrekryteringsfrämjande åtgärder för att nå prioriterade målgrupper medgrundskolekurser. Utslagsgivande är självklart den enskildes rriöjligheter attdelta i undervisningen med i görligaste mån bibehåUen standard. Till detta fårvi anledning att återkomma, men gäller det de organisatoriskaförutsättningarna. De nuvarande begränsningarna i fråga om minimiantalet i enkurs är ett hinder. Därför föreslår SÖ att kommunerna skaU fä rätt att anordnakurser på grundskolenivå med lägst åtta deltagare, om man kan räkna med attdetta minimital blir varaktigt. I reservationen 1 har och folkpartietsrepresentanter anslutit sig tUl detta förslag som bygger på motioner i ärendet.Jag vUl erinra om en rad motioner från mittenpartierna ända , variman tagit upp svårigheten att i en glesbygd samla 12 deltagare så att en kurskan komma tUl stånd. har successivt gått med på en sänkning avdeltagarantalet på orter utom g-ort i stödområdet och till 100 kurser på ortermed omfattande skiftarbete. har vid upprepade tillfällen uttalat attden skall ta stäUning till en ytterligare förbättring, när man kan överblickaresultaten av pågående försöksverksamhet. 1 fjol uttalade utskottet att en friare resursanvändningskulle kunna lösa en del av problemen. SÖ har, som utskottet erinrar om ibetänkandet, lagt fram ett förslag om ett förändrat system förresursanvisning till kommunerna för att tUlgodose behovet i glesbygd och avmindre frekventa ämnen. Låt mig bara erinra om att det som traditionellt harbrukat betecknas som glesbygd kanske inte riktigt stämmer med begreppet.Låt mig vidare erinra om att det framlagda förslaget inte torde helt lösaproblemet. Jag är medveten om att det alltid måste finnas behov som inte kanhelt bli tillfredsställda. Som vi ser det, är det ändå nödvändigt vi har talat omdetta i motioner och reservationer att vidga de nuvarandemöjligheterna. Reservanterna anser att tiden är mogen att över lag gekommunerna rätt att inrätta kurser på grundskolenivå med ett, såvitt man kanbedöma, varaktigt lägsta antal deltagare av åtta. Det måste vara statens sakatt se tiU att människor som saknar grundskoleutbUdning utan att hindrakommunen att inom en vidgad resursfrihet vidta andra dispositioner får demöjligheter tUl likaberättigande i fråga om utbildning som fordras med hänsyntUl de reformer som har skett på skolområdet . Jag yrkar bifaU tUl reservationen 1 underpunkten 2 och i övrigt tiU utskottets hemstäUan. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. i AUngsås (fp): UtbUdningssamhället är ett av de mångaslagord som så gärna återkommer i de politiska högtidstalen. Med berättigadstolthet talar man om reformer som givit allt fler möjlighet tUl längreutbildning. Den gamla tanken om rätt till utbildning för aUa håller långsamt påatt förverkligas. Men man glömmer lätt bort att UtbUdningssamhället i sinnuvarande form är ett samhälle i första hand för de unga. Synen att utbUdning och undervisning främst hör barna- ochungdomsåren tiU präglar utbUdningsväsendet i de flesta länder. Under sina mestformbara år skall individen, är tanken, bibringas alla de kunskaper ochfärdigheter som är nödvändiga för att klara av vuxenlivets krav. Därefterupphör samhällets ansvar för den enskildes utbildning, och därmed är också denutbUdningsaktiva perioden för mångas del mer eUer mindre avslutad. Detta synsätt har visserligen modifierats efter hand.Strukturella förändringar på arbetsmarknaden och skiUnader inom och mellangenerationerna i utbUdningsavseende har gjort det nödvändigt att ägna ökaduppmärksamhet åt de vuxnas möjligheter till utbildning. Men de senaste årensexpansion av vuxenutbildningen har inte nämnvärt kunnat ändra på förhåUandetatt ungdomsutbUdningen utgör det tunga och dominerande inslaget i utbildningsväsendet.Möjligheterna för vuxna att "komma tUlbaka", att komplettera eUerfördjupa en tidigare utbUdning är fortfarande begränsade. För att kunna bemästra denna nya situation, för att kunnaklara av de arbetsmarknadsmässiga och mänskUga problem som följer iförändringarnas spår kommer i många fall de kunskaper som inhämtats underungdomsåren att vara otiUräckliga. Kraven på den enskUde att komplettera ochfördjupa sin tidigare utbildning kommer därmed att växa. Jag tror det ärriktigt att hävda tesen: Livslång utbildning - ett nödvändigt synsätt. Ett annat tungt vägande skäl för en kraftig förbättring avmöjligheterna tUl vuxenstudier är rättvisekravet. Under 1950- och 1960-talenhar det skett en genomgripande reformering av ungdomsskolan och en snabbutbyggnad av den eftergymnasiala utbUdningen. En effekt av dessa reformer harblivit att man i vissa avseenden skärpt skillnader i utbildning mellan olikaindivider. Till de tidigare skiUnaderna inom generationerna har lagts skUlnadermellan generationerna. Om inte särskUda åtgärder vidtas,kommer en mycket stor del av dem som befinner sig att ha en kortare grundutbildning än . I åldersgruppernadäröver kommer två tredjedelar eller fler att ha lika kort utbildning, medannästan aUa som då befinner sig i åldersgruppen har en minst elvaårigutbildning. Vi skaU också lägga på minnet att ännu in kommer det attfinnas människor i arbetsför ålder med bara 6- eller 7-ärig folkskola. Verkningarna av dessa olikheter i utbUdning sträcker sigtill många områden. Med dem följer också skillnader i arbete, lön, politiskaresurser etc. I sin undersökning av svenska folkets inkomster fann t. ex.låginkomstutredningen att "oberoende av vUken jämförelsenorm man använderkommer utbUdning och ålder att vara mer betydelsefulla faktorer än näringsgrenoch regiontyp, då det gäUer inkomsternas spridning". Man skall då kommaihåg att omringet särskUt görs kommer den äldre delenav arbetskraften också att vara den del som har kortaste utbildningen.Reformerna av ungdomsutbUdningen kommer därför att följas upp med reformer, somradikalt förbättrar de vuxnas studie- och utbUdningsmöjligheter. Det är ettstarkt rättvisekrav att de som i sin ungdom av olika skäl dålig ekonomi,bosättning långt från skolorten, brist på utbUdningsplatser etc. - inte fickden utbUdning, som svarar mot deras förmåga och intresse, i så storutsträckning som möjligt får chansen att kompensera detta. Det finns emeUertid skäl att i det här sammanhanget varnaför en aUtför formeU syn på människors kunskaps- och utbUdningsnivä. Det ståralldeles klart att många inom dagens vuxna generation, som formeUt bara har en6- eller 7-ärig folkskola bakom sig, genom erfarenheter i förvärvslivet, genomdeltagande i folkrörelsernas arbete, genom deltagande i studieförbundensstudiecirklar eller på annat sätt skaffat sig en reeU kunskapsnivå som gör attde väl kan mäta sig med dagens utbildade ungdom. SärskUda svårigheter att få vuxenutbildning möter dem somhar oregelbundna arbetstider, t. ex. skiftarbetare och anställda inom servicenäringen.Svårigheten att få ledigt för studier, otUlräckligt eller dåligt vuxenanpassatstudiestöd och bristen på barntUlsynsplatser visar på de sociala och ekonomiskaförhållanden, som på många håll lägger hinder i vägen för deltagande ivuxenutbUdningen. För att undanröja dessa och andra studiehinder fordrasreformer t. ex. på det studiesociala området och inom familjepolitiken. Menäven åtgärder, som påverkar tillgången på olika former av vuxenutbildning, ärbetydelsefuUa. Den mycket kraftiga tillströmning av deltagare tUl denkommunala vuxenutbildningen som skedde har förbytts i stagnationeller vikande efterfrågan. Denna utveckling kan ha många förklaringar. En tordevara att det uppdämda behov som ackumulerats fick sitt utloppunder i den starka efterfrågan på vuxenundervisning. när elevtalen sjunkit ner på "normal nivå"kommer de hinder som finns i mer uppenbar dager. Dit hör den ännu olösta fråganom det studiesociala stödet. Det är en fråga som utredningen om studiesocialt A nslag till vuxenutbildning stöd förvuxna SVUX grubblar över, och det är angeläget att snabbt få en lösning pådetta "studiehinder". Jag skulle tiU i , somför utskottets räkning skall tala senare här och som tillika är ordförande iden utredning som jag nämnde, rikta en fråga. SVUX har ju arbetat länge ochförmodligen mycket grundUgt, men jag menar att det brådskar med en studiesocialreform för de vuxenstuderande. Min fråga blir: När räknar ni i utredningen medatt SVUX kan komma med ett förslag eUer med sitt slutbetänkande? Utöver de ekonomiska och sociala hinder som bromsar enangelägen utbyggnad av vuxenundervisningen har vi de geografiska svårighetersom de vuxenstuderande möter i våra tUl ytan - stora kommuner. Inomstödområdet har man nu möjlighet att inrätta ämneskurser på grundskolenivå omelevtalet varaktigt uppgår tUl åtta. Detsamma gäller några orter därskiftarbete förekommer i större omfattning. Men även utanför stödområdet finnsså markerade glesbygdsområden att det är svårt att fylla kurserna tUl detstipulerade antalet av tolv deltagare som fordras. har som sin mening hävdat att dettahögre kvalifikationstal är ett stort hinder. Vi reservanter från folkpartietoch menar att en förändring måste ske, om förhoppningen om en bättreregional spridning av vuxenutbUdningen skaU kunna infrias. När det gäller lärarorganisationen inom den kommunalavuxenutbUdningen är det angeläget att denna utbUdningsform möjligt fårklarhet i sina arbetsformer. Vuxenundervisningen stäUer specieUa krav ipedagogiskt hänseende, och skall dessa kunna tillgodoses måste organisationenför lärarnas vidkommande få fastare former än . har denkommunala vuxenutbUdningen delvis fått hanka sig fram på provisoriskalösningar, som inte kan ha främjat undervisningens kvalitet. Därtill kommer depraktiska svårigheter som reser sig i samband med planering och schemaläggningför läsåret. Det är därför viktigt att den tjänsteorganisation för denkommunala vuxenutbildningen som utskottet ser som nödvändig verkligen kan trädai kraft från . Den organisationsmodell som föreslogs i propositioneninnehåller regler, som kan få effekter vilka motverkar en god utveckling av denkommunala vuxenundervisningen. Dessutom är förslagets konsekvenser svåra attöverblicka. a. av den anledningen yrkar utskottet avslag på propositionen idenna del och beställer ett nytt förslag tUl . Något annat fannsknappast för oss att göra. Men vi måste beklaga att en ny och fastarelärarorganisation inom vuxenutbildning inte blev möjlig attförverkliga redan fr. o. m. . Betänkandet behandlar även anslaget Bidrag tiUlöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Detta anslag infördes1970/71 och har visat sig fyUa ett stort behov. Ofta finns det inomlöntagarorganisationerna grupper med en kort grundutbUdning. Tillströmningentill denna undervisning har också varit mycket kraftig, och föresläs enväsentlig uppräkning av anslagsbeloppet, ett förslag som utskottet ger ettenhälligt stöd. /73 har och fått medel att försöksvis ordna central kursverksamhet. Iår föreslår utskottet att denna grupp utvidgas genom tillmötesgående till en del avyrkandena i folkpartimotionen 456 av herrar i och samtav samma förslag i trepartimotionen 753 av i m. fl. om attSveriges hantverks- och industriorganisation, SHIO, och skuUe få del av statligt stöd till central kursverksamhet. Den kompromiss som var möjlig att uppnå i utskottet innebäratt SHIO till sin centrala kursverksamhet bevUjas ett belopp om 40 000 kronor.Det finns mycket starka argument för att just hantverkarna, som är verksamma påsmå arbetsplatser ofta ensamma i sin yrkesutövning har särskUt stort behovav att kunna tUlgodogöra sig ett utbud av UtbUdning och information, som detidigare inte haft tUlgång till. Socialdemokraterna har här tiUmötesgått ett flerårigt kravfrån oppositionen. Det hedrar utskottets socialdemokrater att man tagit sakskäloch inte är bunden av gamla låsningar. Jag yrkar bifaU tiU utskottets hemstäUan utomvad beträffar punkten 2 moment 4, där jag yrkar bifall tiU reservationen 1. FruLANTZ (vpk): 1 utbUdningsutskottets betänkande nr 20 tas bl. a. fråganom tjänsteförhållandena inom den kommunala vuxenutbUdningen och undervisningeni svenska för invandrare upp. Ett antal motioner har väckts till årets riksdagmed anledning av tjänsteförhåUandena inom den kommunala vuxenutbUdningen, bl.a. vpk-motionen 1383. Från två utgångspunkter är det nödvändigt att se övertjänsteförhållandena inom den kommunala vuxenutbUdningen. För det första måste och det är det viktigaste vuxenutbUdningens elever ha rätt att ställa samma krav som elever i grundskolaoch gymnasieskola i övrigt, nämligen att det upprätthålls en kontinuitet iundervisningen genom att lärarna är fast anstäUda just för vuxenutbUd-ning. Fördet andra är det inte rimligt att en stor löntagargrupp, somriksdagen i andra sammanhang förstärker anstäUningstryggheten för olikalöntagargrupper, saknar trygghet i anställningen. Statsverkspropositionens förslag om att högst 35 procentav timunderlaget i den kommunala vuxenutbUdningen skall få komplettera underlagetför att inrätta icke ordinarie lärartjänster i grundskola och gymnasieskolatUlgodoser inte elevemas berättigade krav på en med ochgymnasieskolan likvärdig kvalitet i undervisningen. Inte heUer förbättras inämnvärd grad anställningstryggheten för personalen.