prot · FX09142 · 1974-12-31 00:00:00 — Dä tog en av kamraterna mig i armen och sade: Kom, detgår inte ^atl ge något till en, då har du genast hundratals tiggare runt dig. Medan vi satteoss till rätta vid middagsbordet berättade han att del fannsöver en halv miljon av dessa svältande och döende människor enbart i den staden, , människor som lever sitt liv pägatan på samma nivå som de herrelösa hundarna och på lägre nivå änkorna, som är välkomna att ta för sig vid ^grönsaksslåndet på torget. Maten smakade mig inte den kvällen. Vanmakten inför nöden blev till en klump i halsen. ,samma stad. Jag hade börjat vänja mig vid vandrande skelett med hudenformligen kletande vid benen. Jag hade börjat lära mig all ge något när ingen såg det, för att inte bli omringad av svällande. Efter arbetets slut flaneradejag sakta i människohavet. En av dessa hemlösa svältande hade justsegnat ner död på trottoaren. Någon rättade ^lill hans leder och sträckte utdem innan ^dödsslelhelen Så föstes han in tillväggen, där han fick ligga med klädtrasornasom enda svepning ^lill dess dekommunala myndigheterna, renhållning eller liknande, samlade upp honomtillsammans med mänga andra döda. Vanmakten bände i milt inre. Detta var docken medmänniska, min broder, och jag kunde ingenting göra! Någon kansketycker all det inte passar all här dra fram dylika exempel på nöden och eländeti världen. I så fall måste jag få uttrycka mig opassande denna gång.Och jag gör det ännu mer därför alt verkligheten, den bistra, fruktansvärda, för miljoner människor ofrånkomliga verkligheten,är sä gränslöst opassande. Vi ser glimtar av den ibland i ^TV-^rulan. Blir de alltför påträngande kanske vi vänder bort huvudet. Men nöden,hungern, döden finns där ändå, även om vi ^inle alltid orkar se den. Det betänkande vinu diskuterar kom som bekant ^lilldärför att utrikesutskottet påförslag av beslöt ^atl använda sin initiativrätt. ^Della var enpositiv åtgärd, som länder utskottet ^lill heder. Men tyvärr stannade utskottet vid ett förslag till anslag som var alldeles för lågt. Jag tillhörsjälv utskottet men var på grund av annat uppdrag inte närvarande vid tillfället i fråga. Jag villdärför nu framföra en liten undran; Om majoriteten nu ^inle kunde tänkasig alt gå med på all anslå 500 miljonerkronor, bl. a. för inköp av spannmålsöverskottet, borde det väl ändå hafunnits någonting mellan delta och ^utskoitsmajoriietens förslag till anslag,som är alltför lågt. Därmed skulle man ha kommit ett ^sleg pä vägen närmare^enprocentsmålet. Det finns tillfällen då man nästanbeklagar ^atl allting i ^della hus måste dras upp och behandlas efter politiska linjer.Tyvärr kan vi inte komma ifrån ensådan tingens ordning. Men för sakens skull, för de svältandes skull, förde ^döendes skull vill jag närmastbeklaga alt det var ^ell ensamt parti, ja, all del var ^etl parti överhuvud taget, som aktualiserade frågan omett snabbt och ordentligt handtag tillmänniskor som annars svälter ihjäl. Det hade kanske varit bättre om^förslagel framställts tvärs över de politiska linjerna. Men så blev del ju^inle. Och därför tycks frågan här i kammaren fä en partipolitisk behandling,som jag beklagar. Men - den frågan måste manställa sig - skall det bli enpartipolitisk behandling som sänder en del människor i döden, människorsom vi kunnat rädda ^lill livet om vi hade velat göra del och velat handlasnabbt? Som i andra politiska sammanhang ser det nu ut somom förslagsställarna till varje pris skall misstänkliggöras. ^Etlpolitiskt jippo har ^för^slagel kallats- och det av politiker som i vanliga fall vill bli betraktade som seriösa. Hur vågar man kalla det så? Förstår man inte alt detta ären ^skymf mot flera hundratusentals människor i vårt land, kristet eller annarsallmänt ideellt engagerade? Jag blev i förrgåruppringd av pastorn för en av de största frikyrkoförsamlingarna i landet.Ekumeniska nämndens listor hade inte kommit honom till banda, menförsamlingen hade själv skrivit ut sådana. isöndags skrev närmare lusen människor enbart Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer i den kyrkan på en vädjan till oss i alt nu gå in för en verklig hjälpaktion. Hur kan dessa människor beskyllas föratt delta i politiska jippon? Vi har, förmodarjag, alla fått ett brev med uttalandeav Svenska predikantkår. Uttalandet bär spontanitetensprägel och lyder som följer; "Predikanteroch föreståndare inom svenska till ett antal av 1 100 samlade ^lill årskonferens i Stockholmbeslöt enhälligt att rikta en allvarligvädjan till riksdag altbevilja ett tillräckligt stort anslag för alt kunna köpa upp det spannmålsöverskott, somvårt land har tillgång ^lill och ställa detta ^lill förfogande för svältande i^u-länderna." Detta spontana uttalande avpingströrelsens predikanter och föreståndare, med cirka 100 000 medlemmar bakom sig, har väldigt litet uppmärksammats av massmedia. Men de är i alla fall med tillsammans med biskoparnasupprop. Ekumeniska nämndens stora engagemang osv. Utskottets värderade ordförande betecknade opinionsyttringarna fränSveriges kyrkor och andra organisationer som en, som han uttryckte del,"väl förberedd spontanitet". Också jag betecknar det som en välförberedd spontanitet, men jag gör det inte från samma utgångspunkt som denherr ^Geijer hade. Det är inte enskilda tidningars agerande som på så oerhörtkort lid har lyckats sätta dessa skaror i rörelse - därtill känner jag demalltför väl och vet att de är trögare än så. Det är ^inle fråga om kollekliva beslut i delta sammanhang,ulan om enskilda människors beslut ^atl skriva sina namn på de listorsom har lagts ^ul med vädjan om snaraåtgärder. Dessa stora skaror av kristet engagerade människor - i , i frikyrkorna och äveni övriga ideella organisationer - känner verkligen för detta. De är sådana somunder generationer har burit upp ett intresse och som genom missionen uträttatstorverk, ^ofla i det tysta och med små medel. Det är därför som detfinns och har funnits en - mycket väl organiserad, om man sä vill -spontanitet sedan generationer tillbaka. Det ärdessa ofta lågmälda låginkomsttagaresom av sina förut beskattade medel skänker mellan etthundra till missionen - medel som i mycket storutsträckning användes just i socialt arbete. Om jag inte minns fel var summanför kyrkornas och gemensamma insamlingar under föregående år135 . Dessa storaskaror har rätt alt kräva av sitteget land och statsmakterna alt givna löften skall infrias! Och, vägar jagpåstå, ^etl infriande av löftena nu^,^ när det finns en så stark opinionoch när del görs en sä stor insats avfolket som helhet, skulle säkerligen ytterligare sporra de frivilligakrafter som arbetar i människokärlekens tjänst. Del finns ettgammalt talesätt som lyder: "En knuten näve kommer ingentingi." Underförstått: den som egoistiskt knyter handen om del han äger missgynnar sig själv i del långa loppet.Utskottet har visserligen inte uppmanat alt ^hell knyta nävenutan i stället att öppna litet på fingrarna och låta något av vårt^överfiöd rinna ^ul ^lill desvällande. Men detta räcker inte Vi bör den här gängen, då så storaskaror i värt land står bakom en rejäl hjälpinsats, ge med full hand och medfullt hjärta. Det kanske dröjer innan vinästa gång får en dylik psykologisk situation och stabil opinion bakomoss beträffande ^u-landsprogrammet. Det haromvittnats ^aU det på många håll inte är populärt att tala om ^u-landshjälp. har vi ett tillfälleatt handla eftersom myckel stora skaror människor är med oss. Därför börvi handla medan det lägel är för handen. Med detta,herr talman, ber jag att få yrkabifall till den reservation som är fogad till ^utrikesuiskottets betänkande nr17. Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer I detta anförande instämde herrar Hylländer (fp)och i (fp). Herr ^MÅBRINK (vpk): Herr ^lalman!Den akuta ^svältsiluationen i en rad länder har framkallat en stark opinion bland det svenska folket till förmån för större internationella biståndsinsatser. Denna meningsyttringmåste hälsas med tillfredsställelse.Alla krafter är välkomna i kampenmot fattigdom, ojämn resursfördelning och imperialistisk utplundring. Jag har i tidigare debatter i denhär kammaren citerat ^Allendes tal vid tredje^värdlshandelskonferensen i , och jag tar mig frihetenatt än en gäng använda en del av detta citat: "Det förstasom bör påminnas om är att vårt samhälle inte är homogent utan delat i folk som har blivit rika ochfolk som förblivit fatliga. Ännu mera betydelsefullt är det att erkännaalt bland de fattiga nationerna själva finnsdel, olyckligtvis, de som är ännu fattigare än de övriga och många som existerar under olidligaförhållanden. Deras ekonomi är dominerad av främmande stater,utomstående behärskar hela eller delar avderas ^territorium, de lider ännu under kolonialismens ok, eller en majoritetav deras befolkning är utsatt för rasfördomarnas och apartheids våld. Ännu värre, i många av våra länderförtrycker djupa sociala skillnader massorna och gynnar ettprivilegierat fåtal. För det andra understödjerde fattigare nationernas möda och tillgångar välmågan hos de folk somlever i överflöd." Låt mig med ett par exempel visa hurden kapitalistiska världen uppträder i den tredje världen. , som juofta av borgerligheten nämns som en ^värnare och ett ^föregängsland när detgäller relationerna till de ^s. ^u-länderna, beräknas via räntor ochprofiter från ^u-länderna roffa ål sig 15dollar för varje dollar som ges i ^u-hjälp. De ^amerikanskägda tenngruvorna i plockar ut vinster på 50-300procent per är. De amerikanskaoljebolagen i för ^ul vinster som överstiger den sammanlagda^u-hjälpen till . När del gäller de samladerelationerna mellan och tredje världens länder är denlagande parlen, icke den givande. Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer ^pitalistiska deltar i en handelspolitik som diskriminerar och utplundrar^u-ländernas befolkning. Del gör ^ränte- och ^inflaiionsvinster pä lån till^u-länderna. Svenska kapitalistiska företag utsuger direkt arbetare i tredje världens länder genom talrikaindustrianläggningar. Och vad säger då svenska kapitalister? DirektörRobert ^Zwartkruis i - ^etl ^Salénägt företag - har sagtföljande i en intervju i ^SIDA;s tidning : "Vi går ^inle till ett^u-land för att vi anser att vi bör hjälpa del landet. Den som säger ^atl vigår till eller för att viska hjälpa dom stackarna han ljuger." Och han fortsätter: "Om mani begär utdelning på sitt kapital, så ska den vara iAfrika." Jag har, herr talman, velat säga det här medanledning av den fråga som diskuteras,nämligen om akut katastrofbistånd, och vilken som bekant har lett ^lill vissa ^meningsskiljaktigheter vid behandlingen i ^ul-^rikesuiskottei. harkrävt att ytterligare ställs till förfogande förinköp av ^överskottsvete. Man vill därigenom också uppnå ett formelltuppfyllande av ^enprocentsmålet. vill ^å^ sinsida för dagen garantera en extra insats av 100 000 lon vete. ^Ulskoltet är berett att göra ytterligare insatser närveteöverskottets exakta storlek senare blir känt. Vpk kan inte delanågon av dessa ståndpunkter. Utskottet håller visserligen dörren öppen för ytterligare insatser.^Enligl ^vpk:s mening borde dock klart skriva fast en garanti för atthela det kommande veteöverskott, som ^inle redan är intecknat för andraändamål, skall gå ^lill katastrofbistånd.Detta bör alltså gälla oavsett överskottets storlek. Vpk är kritisktockså mot sätt au ställahela frågan, och kritiken kan sammanfattas i tre punkter: vill använda del ökade katastrofbiståndet som ett medel ^atl uppnå^enprocentsmålet. Detta är an försämra detta måls innebörd. Målet skall uppnåsmed bestående biståndsinsatser, som kan bidra till att förbättra de samhälleliga förhållandena. Rent katastrofbistånd börges vid sidan av detta. ^Folkpartiei talar ^inle om hur katastrofbiståndet skallfinansieras. Den frågan är en socialfördelningsfråga inom . Pengarna bör las från storkapitalet, som bl. a. tjänar på de rådande internationella förhållandena. De skall inte las från de vanliga lönearbetarna eller pensionärerna.Folkpartiet är dubbelbottnat i denna fråga. Man vill göra sig populärgenom att nu stödja dem som vill geav en aktuellt ^överfiöd. Häromåretsökte man tvärtom vinna popularitet genom en tillfällig momssänkning, somenligt utsago skulle stimulera julkommersen. Delta är hyckleri. Folkpartie^t^ tar ^inle ståndpunkt ^lill frågan vad somverkligen orsakar svälten. Svälten är ingen naturkatastrof Den ärföljden av en felaktig och folkfientligjordbrukspolitik i den ^s. k. tredje världen. Samhällsutveckling ochbiståndsinsatser i många av dessa länder är en ny form De kapitalistiskaindustriländerna, inklusive , stödjeren kommersialisering av jordbruket, som hämmar inhemsk livsmedelsproduktionmen gynnar det internationella storkapitalets handel med ^avsalugrödor. I detta spel medverkar både och de multinationella livsmedelsbolagen. Vpk har i^biständsdeballerna kritiserat detta, men har alltid slutitupp bakom och andra reaktionära krafters politik. Underutvecklingen kan endast brytasi kamp mot imperialismens system.Den avgörande förutsättningen för verklig utveckling i tredje världens länderär en social och ekonomisk revolution som öppnar nya vägar för folken. Det krävs enradikal omfördelning av världens resurser och av förbrukningen i olika länder av råvaror och energikällor. Den svenskapolitiken gentemot ^u-länderna måste på ett grundläggande^sätl förändras. Det nuvarandestödet ^lill reaktionära regimer ochprojekt måste upphöra. måste lämna och andra organsom har sin udd riktad mot ^u-länderna. Detsvenska biståndet bör gå ^lillprogressiva regimer och befrielserörelser, som arbetar för jordreformer ochför samhällsförhållanden som kanmotverka eller upphäva den internationella utplundringen. Detta kräver enlångsiktig ^omplanering av svensk ^u-landspolitik. Katastrofhjälp kan vara nödvändig och befogad.Erforderliga medel måste anslås härtill.Det ^s. ^enprocentsmålet skulleenligt tidigare beslut hauppnåtts under innevarande budgetår. Detta mål bör nås genom beslut omlångsiktiga åtgärder som gagnar utvecklingen i tredje världens länder,inte genom beslut om endast tillfälligainsatser. Det yrkande som jag här vill ställa harredan utdelats ^lill kammarens ledamöter ochjag skall nu be att få läsa in det tillprotokollet. Jag hemställer att riksdagenger ^Kungl. ^Maj:l följande ^lillkänna om ytterligare svenskabiståndsinsatser till förmån för de av försörjningsproblem särskilt drabbade ^u-länderna: "Riksdagenanser all hela det svenska^veieöverskoU, som icke är ^in^iecknal genom andra beslut, bör användastill förmän för befolkningen i de^svältdrabbade länderna. beslut kan fallas om användning i första hand av medel på tredje huvudtitelnsanslag C 1 och C 2 för internationellt utvecklingsarbete under budgetåret1974/75. Nämnda belopp skulle möjliggöra leveranser av minst 100 000 tonsvenskt vete eller andra insatser som mottagarländerna prioriterar föratt kunna förbättra sin livsmedelsförsörjning. Vad gäller finansieringen av de ytterligare leveranser avspannmål som kan bli möjliga när fullständiga uppgifter föreligger omveteöverskottet avser attåterkomma när leveransernas storlek och kostnaden härför kanberäknas." Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer Ytterligare insatser för ^svältdrabbade länder Herr^FRIDOLFSSON ^(m): I behandlar vi frågor avskiftande karaktär och betydelse. Det ärende som vi nu behandlar, frågan omhjälp till svältens offer bland de fattigafolken, är av sällsynt stor vikt och betydelse. Del gäller hundratusentals människors möjlighet att ^överieva i denvärsta hungerkatastrofen i historien. Frågan om en extra kraftsamling, för ^atl hjälpa defatliga folken just nu har väckt berättigat uppseende inte bara bland politiker ulan även i mycket hör grad bland allmänheten. Pressen och massmedia har också underde sysslat med frågan om hur man bäst skall hjälpa hungerkatastrofens offer. Frän olika infallsvinklar har man diskuterat ochkommenterat frågan. Situationen i värt land, ett av världens rikasteländer för att inte säga det rikaste, ståri stark kontrast till den belägenhetsom framför allt vissa ^u-länderbefinner sig i. Det skulle, herr talman, vara enenkel uppgift ^atl här och bli de magogisk, att beskriva vår^välfärdssiluation, all vi är på väg mot en materialistisk ^julrusch i överflöd, medan de ^svältdrabbade människorna i vissa ^u-länder dör av brist på föda. Jagskall inte förfalla till en de magogisk beskrivning, även om del skullege rubriker i tidningarna. I stället vill jag citera raren, en gammal välkänd frikyrkligtidning. Tidningen kommenterar den fråga som här diskuteras och citerar profeten som beskriver en hungersituation före :"Vad som blev kvar efter ^gräs- ^gnagarna, det ^ålo gräshoppornaupp; och vad som blev kvar efter gräs hopporna, det ^åto gräsbitarna upp; och vad som blev kvar ^efier gräs bitarna, det ^åto ^gräsfrätarna upp.---- Fälten ^äroförödda, m^arken ligger sörjande, ty säden är förödd, vinetborttorkat, oljan utsinad. Åkermännen stå med skam, vingårdsmännen jämrasig, över vetet och över ; ty skörden på marken är förstörd." Tidningen menar ^atl profeten beskrivning stämmer väl med dagens situation ivissa ^u-länder. 1 början av dethär året föreslog vi från moderata samlingspartiet att svenskt biståndsarbete framför allt skall inriktas pä de fattigaste länderna. Reaktionenpå den ^parlimolionen blev kylig. gjorde vår partiledare ett uttalande med anledning av regeringens beslut om att satsa770 miljoner pä ett ^skogsindusiriprojekt i . i ett uttala^nde ^aU"ef^fek^tiv hjälp til^l^ de hungrande miljonerna i framstårt. ex. som en del av värt bistånd som absolut inte får försummas". Hur togs nu detta uttalande, denna redovisadeståndpunkt emot? Jo, ochmoderata samlingspartiet närmast avhånades för sin inställning. Jag ville säga, herr talman, att om regeringen ochriksdagen lyssnat på dessa våra förslag och pä sensommaren,skulle en effektiv hjälp till ^svältdrabbade länder som och Bangladeshredan vara etablerad. brydde mansig inte om dessa förslag, utan de sopades under mattan, vilket^naluriigtvis är att beklaga. Dagens aktuellafråga är om vi genom ytterligare svenska biståndsinsatser skall försöka alt i varje fall till endel lösa de försörjningsproblem som drabbat ^vis.^sa ^u-länder.Utrikesutskottets majoritet föreslår i sitt betänkande nr 17 att^ytleriigare katastrofinsatser om skyndsamt skall komma till stånd. Den till betänkandet fogade reservationen föreslår ^atl riksdagenbeslutar om ett anslag på sombör gä till de hårdast drabbade^u-länderna, däribland och . För mig har det inte varit något problem ^atl ta ställningtill hur jag skall rösta. I den rådande situationen anser jag det varanödvändigt ^atl vi gör en verkligkraftansträngning. Därför kommer jag ^atl rösta med reservationen. Jag framhöll tidigare all den här frågan har engageratallmänheten i hög grad, och då särskilt denkristna opinionen. Hundratusentals medlemmar inom ochfrikyrkosamfunden har uttalat sig för altriksdagen borde besluta om en verklig kraftinsats för de fattiga folken. Massor av människor har påtecknat listor med denuppmaningen till . ^Geijer iStockholm talade närmast föraktfullt om den spontana kampanjen som han menade vara exempel på en väl förberedd spontanitet.250 000 namnunderskrifter var också enligt herr ^Geijer ^inle något att bli imponerad av. Herr ^Geijers uttalande är närmast ojust. Det är en omöjligsak att bevisa huruvida en sådan här aktion vilarpå saklig grund eller om den är en taktisk fint. ^Frikyrkofolkei är icke ^kollektivanslutel,ulan medlemmarna skriver på av egen fri vilja. Jag har blivitförvånad över ^atl många har reagerat sä negativt inför kyrkornas aktion. Man har talat nedlåtande omärkebiskopens och frikyrkoledarnas agerande. Man har ansett Ekumeniska nämndensskrivelse onödig, för ^atl inte säga olämplig. Mänga tycker att kyrkornas folkskall hålla sig för goda alt blanda sig i politiken. Men, herr talman, är det någon opinion som i fråga om^u-hjälp skall fä göra sin stämma hörd, är det just de kristna organisationernas.De har sysslat med mission och ^u-hjälplångt innan började satsa pengarför att hjälpa de fattiga folken. Detär med andra ord en sakkunnig opinion.Så kom inte och säg att detta är ett propagandajippo från kyrkans folk. Inför vikliga politiskaställningstaganden förekommer det påtryckningar då och då på regering och riksdag frän grupperingar utanförriksdagen. Eftervissa opinionsyttringar ändrar regeringen sig och vidtager förändringarsom går opinionen till mötes. Men när det gäller råd och uttalanden från denkristna opinionen ^lill om hjälp till de fattiga folken slår manifrån sig. Man skall minsann icke Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer tolerera någon inblandning frän det hållet, menar man. Gör inte partipolitik av den här frågan säger en del. Del verkar som omvissa människor tror att kyrkans och frikyrkans folk beslår mest avfolkpartister. Så är det ju inte, utan delta är en sak som slår genom allapartier. Många tidningar har angripit detbrev som tillställt ledamöter. Det är enpartipolitisk handling, slår man fast. Jag har läst det här brevet ^fieragånger och jag kan inte finna ett enda ord däri som skulle kunna tolkas på detsättet att går ett visstpartis ärenden. Brevet är ^ställl till riksdag och till regeringen, ochman aktualiserar än en gång - för vilken gäng i ordningen kan jag ^inle säga -nödvändigheten av att utvecklingsbiståndetöver statsbudgeten skall uppgå av nationalprodukten. Jag har ingen funktion i , så jag talar inte i egen sak, men rätt skall vara rätt. Brevetunderstryker nödvändigheten av att - och här gäller del alla partier - gör en ^slörre satsning för de fattiga folken. Jag begriper icke, herrtalman, hur man kan komma så snett att man kan stämpla dessa aktionersom partipolitiska. Frågan om ^u-hjälp är alltsåenligt mitt förmenande ingen partipolitisk fråga även om vissa personervill göra den till det. Del är en fråga somalla partier lar allvarligtpå. Man har måhända olika synsätt ifråga om hur man bäst skall hjälpa de fattiga folken och i vilken omfattning,men det är fel ^atl tro att någon person eller något parti har patentlösning påeffektiv ^u-hjälp. Lika fel är det alt mena att något parti har monopol på frågan och ensam bär ansvaret förhjälp till ^u-ländernas befolkning. I den aktuella situationen kan nivara övertygade, ärade kammarledamöter, att de människor som i ^u-landlider nöd och de människor som där gårsvältdöden till mötes icke ärhjälpta om frågan får en partipolitiskbindning. Här måste ledamötersamfällt hjälpa ^lill. Vad dessa människor behöver är hjälp - snarhjälp. Jag ber med dessaord, herr talman, att få yrka bifall till den reservation som är fogad vid utskottels betänkande. När professor för sedan gav presskonferens på , så skreven tidning alt det blev en föreläsning om huruvida människors moral skall ge världen en lycklig utveckling eller om cynism skallkasta mänskligheten i katastrof Professor presskonferensrörde sig självfallet på ett betydligt vidare fält än del vi i dagensriksdagsdebatt behandlar. Han talade bl. a. omriskerna för en annalkande världsdepression, där han menade ^atl i-ländernaskrav på ^standardsiegring utan ansvar för ^u-länderna skulle öka riskerna. Menenligt referatet i en stockholmstidning sade han också så här: "Denomedelbara uppgiften är dock att se ^lill att ett mindre antal människor än nusvälter ihjäl i de fattigaste länderna." Om det uttalandel är rättåtergivet i tidningen betyder det ^ell ställningstagande i den fråga som just nudiskuterar. Det betyder också att vetenskapsmannenGunnar inte låter det långsiktiga perspektivet undanskymma betydelsen av snabba och effektivaåtgärder i en tillfällig katastrofsituation. Jag har tyckt migmärka att man ibland oriktigt och heltomotiverat försöker skildra delångsiktiga åtgärderna, som vi allaär eniga om, som alternativ till de snabba och kortsiktiga hjälpinsatser sombehövs i ett speciellt katastrofläge. Del är naturligtvis ^inle fråga omdet ena eller det andra utan ett ^både-och.