prot · FX0994 · 1974-12-31 00:00:00 — HerrOLSSON i (vpk): Jag har beskyllts för att vara oartig ochmåste säga att jag inte tar åt mig så mycket. Vad kunde man vänta för typ avargument i en sådan här debatt? Jag är inte ett dugg rädd för att vara oartigmen vill också försöka vara uppriktig. Det är klart att när jag säger att detär ett beställningsarbete kanske det är för mycket sagt, det är möjligt, men åandra sidan leder den tanken in på extraknäck, arvoderade utredningsuppdragosv. Det skulle vara en intressant diskussion att ta upp vad äradeledamöter tjänar totalt. När i talar om de män som haråtagit sig detta arbete är det ju så att de som åtar sig utredningsuppdragockså har en viss form av ersättning, och den är inte alltid oväsentlig. Denfinns i alla händelser. Jag vill inte ha någon debatt till den punkten utanville bara rent allmänt påpeka detta. Här sägs att , TCO och LO och det folk som företrättdem varit enhälliga. Det är klart att det är bra om de tre organisationerna vidnågot tUlfälle kan uppträda enhälligt. Annars gör de det inte, i varje fallinte beträffande den solidariska lönepolitiken i övrigt. Vad sedan gäller att det inte görs någon jämförelse mednågon grupp i utskottsbetänkandet är det så att det i utredningen görsjämförelser med landstingsråd osv., och det är just bakom denna utredning somkonstitutionsutskottet har ställt sig. Det kan man väl ändå inte förneka. Sedantycker jag att i får bestämma sig. säger hanatt man gjort jämförelser mellan olika befattningshavare och då naturligtvishögavlönade sådana - och senare säger han att ingen jämförelse har förekommit.Det är alldeles klart hur det har gått tUl, och det är som jag relaterade imitt första anförande. Jag är på det klara med att detta är känsligt för många avkammarens ledamöter och att det är därför som man argumenterar som man gör. JagvUl bara hemställa till de ledamöter som tycker att vpk har helt fel attargumentera här i kammaren, inte komma efteråt och säga att det var onödigt attinvända mot en lönehöjning. Jag har själv varit verksam på en byggarbetsplatsoch har bedrivit lönekamp hela mitt vuxna liv ända fram tUl dess att jaghamnade i . Den kampen bedrev jag så effektivt som jag kunde, mendenna typ av lönekamp stäUer jag mig inte bakom. i (s): Jag har begärt ordet på nytt därför att jagtycker att den föregående talaren uppträder på ett föga honnett sätt mot de utrednings män som har arbetat på detta område. Han tog tillbaka påståendet att det var fråga om ett bestäUningsarbete i och för sig. Vad är detta för metafysik? Har man påstått att det är ett beställningsarbete, så är det ett beställningsarbete, och att försöka komma ifrån detta med sådana metafysiska fraser är väl magstarkt. ' Men det blev värre när den ärade talaren började erinra omersättningar för utredningsuppdrag. Jag måste fråga kammarens ledamöter: någon mer än möjligen den föregående talaren som tror, att de hårt upptagnapersoner som det gäller tagit på sig dessa uppdrag för att få en extraförtjänst? i (s): i sade att det kan varakänsligt för kammarens ledamöter att diskutera i denna fråga. Jag tror inte attdet är känsligt för någon av ledamöterna, men vad jag däremot tror är att vpkbefinner sig i en politiskt mycket besvärlig situation. Med all respekt för vpkmåste jag ändå trots den sena timmen i den ljusa vårnatten säga nägra ord omdet mörka i motionen. åberopade att han är byggnadsarbetare. Ja, detär jag också. Jag står med båda fötterna i den fackliga rörelsen. Ingenting kanalltså i det avseendet hindra oss från att diskutera. Jag vill understryka attom det finns något som den fackliga rörelsen är motståndare till, så är det desvarta pengarna och de grå firmorna. har hållit två anförandenutan att säga ett ord om de svarta pengarna, dvs. Låt mig barata i anspråk för att beröra detta med de svarta pengama. Vad innebär då det? Med sätt att räkna skallvi till riksdagsmannaarvodet också lägga inkomsterna av andra uppdrag. Låt ossta en riksdagsman som inte tillhör bottenskiktet utan som har 70 procentsmarginalskatt. Detta innebär att en löneökning med reduceras tUlen nettohöjning på . Beträffande traktamenten gäller t. ex. inom LO 135 kronorper dag. Vi kan nöja oss med att ta två tredjedelar av detta och ändå komma uppi Det är skillnad. Dessutom vill ge särskilt arvode förstockholmarna. Inom den fackliga rörelsen har vi ibland Stockholmsarvoden på 40kronor. Ta - det blir netto! Det går också attresonera om. Jag har begärt ordet för att vi skall klara ut det här medde svarta pengarna. Om det är någonting som den fackliga rörelsen är emot, såär det svarta pengar. Skall vi ha en höjning, då skall den tåla dagens ljus.Det skall vara en höjning av arvodet, som skall beskattas. Vi skall inte gå ispetsen för dem som försöker urKlandra staten skatt, utan vi skall vara ettföredöme. Jag sade förut att jag har all respekt för vpk i desssvåra politiska situation - men varför måste vägen tiU intet gå över ett nyttGhstrup-parti, för det är väl det ni är på väg att bli? Efter vad jag förstårfinns bara gnolandet kvar, när vi har beslutat om de 8 mUjarderna. i (vpk): Jag såg att i Göteborgvar framme och frågade i om råd innan han gick upp italarstolen. Jag tycker att skulle ha gett rådet: Sitt kvar ibänken! Det bör ju vara någon nivå på debatten. Majoriteten av den här kammarens ledamöter skulle leva påsvarta pengar - menar verkligen att det är fallet? Det menar intejag. Jag tror att de traktamenten behövs som de ärade kammarledamöter som intetillhör kungl. huvudstaden har, och mitt parti motsätter sig inte dem. Vad vihar talat om i vår motion är ju att man kunde diskutera någon form av mindretraktamente för dem som bor i , och det har vi gjort i anledning avvissa bestämmelser som gäller statstjänare. Tydligen känner inte herrGustafsson tiU dem heller. Åtminstone mina kolleger på Stockholmsbänken vet om, attdet inte finns någon möjlighet att göra avdrag för extra omkostnader i sambandmed riksdagsarbetet, t. ex. för mat i sådana här sena stunder. Det skulle varamöjligt om vi vore anställda på en privat firma, men är ju inte det.Traktamenten som utgår från statliga institutioner, verk osv. undandrasbeskattning, men om det finns kostnader utöver vad traktamentet täcker är deinte avdragsgilla. Det är en bestämmelse som kan diskuteras. Jag har inte tagitupp någon debatt om det här, men det kanske blir aktuellt efter det senasteinlägget. Att, som gör, baktala den fackligarörelsen, det ställer jag inte upp bakom. Jag vet mycket väl attförbundsombudsmännen har oskäliga traktamenten i vissa fall, men då rör det sigom förbundsbestämmelser som vi inte skall vädra här i kammaren. Den saken fårväl de fackliga organisationerna ta itu med själva. För att vara litet seriös på slutet skall jag påminna omherr förmodan att vpk skulle vara ett Glistrup-parti eller önskabli någonting i den stilen. Det är ju inte alls så, och jag markerade ganskatydligt i mitt första inlägg att vi tar avstånd från det som kallasglistrupism. Vi vUl inte att man skall säga att det här arbetet är sämre än någotannat eller att det inte är hederligt osv. tvärtom men vi viU att det skallavlönas på ett sätt som står i relation till vad arbetare i gemen tjänar ute påarbetsmarknaden. Det har jag, , ganska färsk erfarenhetav. i (s): Vpk har varit ute . För ett parveckor sedan skickade man ut följande upplysning - "Lön för mödan?" -tUl arbetsplatserna i : "En kommitté har föreslagit attriksdagsmännens löner ska höjas . Det motiverar man bland annatmed att kommunalråd och landstingsråd har så höga löner att riksdagsmännenhamnat på efterkälken. Vpk:s riksdagsgmpp har gått emot höjningen. Den allmännalönenivån i det här landet skiljer sig betydligt ifrån de höga arvoden somkommunal- och landstingsråd uppbär. Varför inte utgå från industrigenomsnittet. Om ens detförresten. Arbetsmiljön är ju bra och arbetskläderna slits inte så hårt.Möjligen behövs hörselskydd ." Det står inte ett dugg om de svarta pengarna. Jagåterkommer, herr talman, till detta. Jag måste nämligen upprepa att det här medtraktamenten hör hemma bland de "grå" företagen. Det är ett stortproblem att komma åt dessa företag just därför att de använder traktamentenaför att komma undan. : i har icke sagtnågonting om traktamentena. Han kräver i den allmänna skrivningen i motionen enöversyn av traktamentsbestämmelserna. Det är alltså inte bara stockholmarnahan tänker på. vill jag säga attjag har sysslat litet med siffror. Jag har skött statistiken för avdelning 12 iByggnadsarbetareförbundet, och jag känner väl till förhållandena. Vi har exaktsamma skrivning allmänt om de fackliga förtroendemännen. När det gäller dessaförtroendemän har vi ett stort problem - och det är vi inte ensamma om nämligen problemet att fä folk. Detta vet också. Varför är detannars på det sättet att jag nu ständigt träffar hans kamrater ~ somförut varit förtroendemän i - sittande på andrasidan förhandlingsbordet, hos arbetsgi- HerrOLSSON i (vpk): i säger attden fackliga rörelsen har svårt att få folk som vill ta anställning hos den.Han är själv anställd i den fackliga rörelsen, och som kommentar vUl jag barasäga: Ja, det märks då sannerligen. Jag måste också fråga om inte den ärade talmannen borde haklubbat när gång på gång upprepade att det är svartapengar som ledamöter uppbär i traktamenten. Är det verkligen enallmän mening? Borde inte i gå upp och argumenteraemot det? Det står nämligen i utskottsbetänkandet att man skall se över dettamed traktamentsbestämmelserna. 13 protokoll 1974. Vissa organisationsfrågor m.m. rörande försvaret Det är inte min sak att ta itu med iGöteborg i den delen, utan det får väl företrädarna för konstitutionsutskottetgöra. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 28 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 3 Föredrogs betänkande nr 29 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Utskottets hemställan bifölls. § 4 Vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret Föredrogs försvarsutskottetsbetänkande nr 25 med anledning av propositionen 1974:50 angående vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret jämte motioner. 1 fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vid vilkaunder överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 2(lokaliseringen av m. Maj:t hade ipropositionen 1974:50, under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokoU över försvarsärenden , 1.godkänna vad departementschefen förordat rörande lokalisering av Upplandssignalregemente m. m.. 2. godkänna vaddepartementschefen förordat rörande verksamheten vid det blivandeinfanteriförbandet i , 3. bemyndigaKungl. Maj:t att vidta de övergångsåtgärder i övrigt som behövdes för attgenomföra förslagen. I propositionen framlades ettförnyat förslag om att huvuddelen av den verksamhet som f. n. bedrevs vidUpplands signalregemente (S 1) och staben för försvarsområden(Fo 47/48) i flyttades till . Vidare hade föreslagits att enpansarbataljon förlades till det blivande infanteriregementet i . I detta sammanhang hade behandlatsde med anknytning till propositionen i denna del väckta motionerna 1974:1780 av m. fl. (s), 1974:1781 av herr andre vicetalmannen m. fl. (m) i vilken hemställts 1. att riksdagenskulle upphäva tidigare fattat beslut om nedläggning av P 1 i och omutflyttning från av S 1 och staben för Fo 47/48, 2. att riksdagenmed avslag på Kungl. Maj:ts proposition 1974:50 i ifrågavarande del beslutadeatt S 1 och staben för Fo 47/48 skulle ligga kvar i samt 1974:1804 av m. fl. (fp, c) i vilkenhemställts 1. att riksdagenskulle avslå propositionen 1974:50 i vad den avsåg omlokaUseringen av Upplandssignalregemente (S 1) m. m. från till , 2. att riksdagenskulle uttala att i avvaktan på en samlad plan för arméns fredsorganisation deni propositionen till Strängnäs förlagda pansarbataljonen borde bibehållas i detnuvarande etablissementet i under en benämning som anknöt till Götalivgarde och med stegvis inriktning på infanteriuppgifter och därav föranleddakompletteringar. Vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1781, yrkande 1, om upphävande av riksdagenstidigare beslut om nedläggning av livgarde (P 1), 2. att riksdagenmed bifall tiU Kungl. Maj:ts förslag samt med avslag på motionerna 1974:1781,yrkande 2, och 1974:1804, yrkande 1, godkände vad departementschefen förordatrörande lokalisering av (S 1) och staben för Uppsala-Västeråsförsvarsområden (Fo 47/48), 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1804, yrkande 2, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1780, 5. att riksdagengodkände vad departementschefen förordat rörande verksamheten vid det blivandeinfanteriförbandet i , Vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret 6. att bemyndigade Kungl. Maj:t att vidta deövergångsåtgärder i övrigt som behövdes för att genomföra förslagen. Reservation hade avgivits av herrarPetersson i Gäddvik (m) och () som ansett dels attutskottet under 1 och 2 bort hemställa, 1. att riksdagenmed anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1974:1781,yrkande 1, beslutade upphäva tidigare fattade beslut om nedläggningav livgarde (P I), 2. att riksdagenmed bifall till motionerna 1974:1781, yrkande 2, och 1974:1804, yrkande 1,skulle avslå Kungl. Maj.ts förslag om ändrad lokalisering av Upplandssignalregemente (S 1) och staben för försvarsområden (Fo47/48), dels att utskottet under 5 och 6 - under förutsättning avbifall till reservanternas förslag beträffande momenten 1 och 2 borthemställa, 5. att riksdagenmed anledning av motionen 1974:1781, yrkande 1, skulle avslå Kungl. Maj:tsförslag såvitt gällde vad departementschefen förordat rörande verksamheten viddet blivande infanteriförbandet i , 6. att riksdagenmed anledning av motionen 1974:1781, yrkande 2, skulle avslå förslaget ipropositionen om bemyndigande för Kungl. Maj:t att vidta övergångsätgärder. Punkten 3 (vissa markförvärv för armén) Maj:t hade i propositionen 1974:50 (s. 16-27)föreslagit att medge att I 11 :s övningsfält i utvidgades ochatt ett nytt skjutfält för I 17 anskaffades i enlighet med vaddepartementschefen angett. 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:1789 av m. fl. (c) i vilken hemställts 1. att riksdagengav Kungl. Maj:t till känna att, intill dess en översyn skett av formerna förmilitära markförvärv och utredningen rörande försvarets framtidafredsorganisation slutfört sitt arbete, inga beslut skulle fattas i frågor somrörde förvärv av markområden till nya skjutfält eUer som rörde väsentligautvidgningar av redan befintliga skjutfält, 2. att ikonsekvens med detta beslut skulle avslå förslagen i propositionen 1974:50 ivad avsåg medgivande att ett nytt skjutfält för I 17 anskaffades, 1974:1790 av herrar i och Carlshamre(fp, m) i vilken hemställts 1. att riksdagenskulle avslå hemställan i propositionen 1974:50 såvitt avsåg förvärv av nyttskjutfält för I 17, 2. att riksdagenskulle anhålla hos Kungl. Maj:t om utredning om det s. k. Näsetområdetslämplighet som skjutfält för 1 17 samt 1974:1805 av m. (vpk) i vilken föreslagits att beslutade att avslå begäran ipropositionen 1974:50 om att ett nytt skjutfält för I 17 skulle få anskaffas i enUghet med propositionens förslag. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1789, yrkande 1, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1790, yrkande 2, 3. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag samt med avslag på motionerna 1974:1789,yrkande 2, 1974:1790, yrkande 1, och 1974:1805 medgav att ett nytt skjutfäh förI 17 anskaffades i enlighet med vad departementschefen angett i propositionen. i Gäddvik (m): betänkande nr 25, som viskall behandla vid denna sena timme, berör tre - ja, rent av fyra skildaområden. Det första avsnittet behandlar krigsmaktens organisation ilägre regional instans m. m. Förslaget avser vissa organisationsförändringarinom flygvapnet. Som bekant medför nuvarande beslut om anslag till försvaretbehov av stora förändringar och minskningar av försvarets fredsorganisation.Bl. a. den organisation som gäller i lägre regional och lokal instans inomflygvapnet uppvisar en bristande balans mellan uppgifter och resursfördelninginom fredsorganisationen. Den ekonomiska utvecklingen leder för flygvapnetsdel tiU att krigsorganisationen minskar, och det medför att omfattandeförändringar måste vidtas inom flygvapnets fredsorganisation. Den nu föreslagnaorganisationsförändringen är en anpassning till kommande större förändringarinom flyget. När det gäller avsnitt 2, lokaliseringen av Upplandssignalregemente m. m., finns det även här inslag i synsättet som präglas avatt försvarsmakten nu lever under knapphetens kalla stjärna. Med tanke på dessafrågors behandling i är enda ljuspunkten, som jag serdet, att försvarsministern och utskottsmajoriteten nu föreslår att enpansarbataljon skall ingå i det infanteriförband som skall ersätta nuvarande P10 i . Men det finns tydligen ett nytt problem. Det vore intressantatt få besked om vart arméns motorskola vid P 10 skall flyttas och denberäknade kostnaden för det. Enligt min mening finns det mycket starka skäl mot att nubesluta om en flyttning av från till Enköpingoch en nedläggning av P 1 i . har med anledning av denföreslagna flyttningen av signalregementet till påpekat att det inteär uteslutet att signalregementets övningar i kan medföra attden stora radiostationen i måste flyttas. bedömer att denflyttningen kommer att kosta ca . anför televerketatt det är mycket svårt att över huvud taget finna en likvärdig placering förden radiostation som ligger i . Härtill kommer att det inte finns något fullständigtutredningsunderlag om vilka förändringar i fredsorganisationen som blirnödvändiga på grund av riksdagsbeslut. Enligt min mening borde maninnan man lagt fram det föreliggande förslaget ha avvaktat förslag från denparlamentariska utredning som skall böria sitt arbete angående Vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret Vissa organisationsfrågor m. m: rörande försvaret förändringari försvarets organisation. Det påstås i propositionen att flyttningen av S 1 tillEnköping innebär kostnadsbesparingar. Av många andra ansvariga myndigheter harde beräkningarna bedömts som felaktiga. Enligt dessa skulle flyttningen istället medföra vissa kostnadsökningar, även om Vallbystationen kan vara kvardär den nu är. TUl detta kommer att en flyttning av signalregementeterfarenhetsmässigt medför negativa konsekvenser för utbildningsresultatet. Härär det riktigt att tala om erfarenheter, eftersom signalregementet har flyttatstvå gånger . Personalorganisationer och värnpliktigahar också på det bestämdaste uttalat sig mot en förflyttning av S 1 frånUppsala. Även för dem medför flyttningen kostnader och besvär. Vi moderater anser således att S 1 och staben för Fo 47/48bör kvarligga i . Vi anser också att P 1 bör kvarligga i föratt säkra den pansarutbildning i som även försvarsministern haruttalat sig för. Låt mig säga några ord om dettredje avsnittet i betänkandet, som gäller vissa markförvärv för armén. Trotsatt det väckts motioner, som undertecknats av ledamöter från fyra partier medanledning av nu aktuella markförvärv, har försvarsutskottet varit enigt om detförslag som vi nu lägger. Vpk hade som vanligt i dessa sammanhang den mestkritiska motionen. Tyvärr är det så att då det uppstårmissnöje med de åtgärder som försvarets folk vidtar finns vpk på kritikernassida. Det minskar tiUtron till allvaret i den kritik som vpk gång efter gångriktar mot vårt lands försvar och försvarets folk. Vi i utskottet har verkligen med allvar försökt sätta ossin i dessa frågor angående markförvärv i . är det så även i det föreliggande fallet - att enutökning av skjut- och övningsfält innebär starkt intrång på enskilda personersegendomar. Utskottet har prövat, bl. a. genom ett besök av utskottetstjänstemän i , om frågan om ett nyttt skjutfält för I 17 i UddevaUakan lösas på annat och skonsammare sätt än det föreslagna. Vi har funnit attdet inte är fallet. Med den skrivning i betänkandet som återfinnes på s. 11 14 har vi tillstyrkt departementschefens förslag. i Uddevallakommer senare att tala för utskottet och ytteriigare redogöra fördessställningstagande. Med det anförda yrkar jag bifall tUlreservationerna i försvarsutskottets betänkande nr 25 och i övrigt tillutskottets förslag. Jag gladde mig åt att få böria mitt anförandemed att instämma i utskottsordförandens anförande. Men jag finner att jag barakan instämma i vad han sade om regementsomflyttningen i län, inte någotmera. Jag har en annan bedömning av hur kritiken i fallet påverkarförsvaret. För mig är det inte kritiken som påverkar försvarets anseende, utandet är det sätt på vilket myndigheterna sköter dessa saker som påverkarförsvarets anseende. Propositionensföreslagna omflyttning av regementen i län är ettprestigegrundat, meningslöst förslösande av mänskliga och materiella resurser.Argumentationen från motionärerna bakom motionen 1804, av vilka jag är en,kommer emellertid att framföras av , varför jag avstår från den.Jag vUl i stället ägna mig åt det föreslagna förvärvet av mark för skjutfältvid I 17 i . 1 motionen 1789 har vi gått emot förvärvet. Jag tar inteställning tUl frågan huruvida det behövs ett skjutfält och inte heller tillfrågan huruvida det föreslagna området i så fall är det rätta. Jag går emot attriksdagen genom ett beslut i enlighet med propositionens förslag skulle ställasig bakom det sätt på vilket förberedelserna skett. Jag kan inte acceptera attvi som folkets ombud ställer oss bakom förstöring av näringar, hem och hembygdutan att de som drabbas ges en reell möjlighet att komma till tals. Jag hartidigare tagit upp dessa principer i anslutning till vadsom hänt före och efter beslut om en utvidgning avskjutfältet i Remmene. I det sammanhanget vill jag erinra om att när år1971 beslöt om en utvidgning av skjutfältet i Remmene var ett av motiven attdet behövdes för I 17 i . Ätt man nu föreslår ett eget skjutfält för I17 tar jag som ett tecken på att man äntligen insett att man fullständigt körtfast i Remmene. Att så skett beror på de metoder man där använt och fortfarandeanvänder. Inser man då inte att man skapar samma problem i Uddevallafalletgenom att upprepa metoderna från Remmene? De människor som direkt berörs avförvärvet hölls i okunnighet tills det i realiteten blev för sent att påverkautgången. Sedan har det inte hjälpt att man nästan enhälligt påtalat en serieegendomligheter i handläggningen. Det kan inte accepteras att människor helt ställesutan möjlighet att påverka en utveckling som tar ifrån dem hem och näring. Detkan inte heller accepteras att de som ändå försöker föra folks talan blirföremål för förtal och trakasserier. När sådana ingrepp planeras som kan tvingamänniskor att lämna sina hem måste de berörda inte bara få full insyn frånbörjan utan också juridiskt bistånd för att hävda sina åsikter mot myndigheternaoch för att påtala när myndigheter inte följer rätt och sanning. i vår uttalade i enlighet medförsvarsutskottets skrivning i betänkandet nr 1974 följande: "som i vissa fall råder mellan samhällsintresset av övningsmark förförsvarets räkning och markägares berättigade intressen har pä senare år blivitmera påtaglig. ------ Fråganbör ses i ett stort sammanhang och utskottet anser att den bör bliföremål för utredning.