prot · FX09136 · 1974-12-31 00:00:00 — Under ^dellaanförande övertog herr ^försie vice ^lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen JOHANSSONi Trollhällan ^(s): Vi har diskuterat de frågor som tas upp i motionen. Från olika håll har det förts framkrav på att beslutsfunktioner skallflyttas från ^cenirala organ tillregionala eller lokala - del må sedan gälla ^slalliga eller kommunalaorgan. Del viktigaste på ^della område är ^emellerlid all en rad ^funklioner har ^flyilals ^ul ^lill regionala och lokala organ. 1 sill^granskningsbdänkande kunde^konstitutionsutskoltet konstatera att uppgifter hade flyttats bort frånregeringen. 1 andra sammanhang har vi funnit hur uppgifter som legat hos de^cenirala verken har ^fiytlals ner på regional nivå etter Decentralisering och ökad rättssäkerhetinom förvaltningen på lokal nivå. Länsberedningenhar fört fram förslag om ^ytteriigare decentralisering. Men ^samlidiglhar ^ulredningen ^föreslagil ^atl en ny ^uiredning skall fä granska^möjlighelerna att ^f^lytta ^ytteriigare ^funklioner ^ul på länsnivå. På utredningens uppdrag har tandshövdingarnaställt samman listor över uppgiftersom kan lämpa sig för avgörande på länsnivå. Även från andra håll har^kommii propåer om sådana överflyttningar. Del blir^säkeriigen en utredning om ^detla. Sedan kan man alttiddiskutera om denna utredning skatt tillsättas när remissvaren har^kommii in etter om del kan ske på ^elt ^lidigare stadium. Skulle regeringenfinna alt man redan nu etter kan ^tillsälla en sådan utredning ko^mmer jag på inget sätt alt anmärka^mol detta - tvärtom skulle jag tycka all det vore lämpligt ^atl såkunde ske. ^Konslilulionsutskoltel har gjortuttalanden om all det är önskvärt attflytta beslutsbefogenheter tilllokala etter regionala organ. Dessauttalanden har alttid godkänts vid ^kammarbehandtingen. Detsamma gäller de uttalanden som^konstilutionsutskottet har gjort om betydelsen av att man vidmakthållerrättssäkerheten. ^Mol denna bakgrund är del ganska egendomligt attcenterpartisterna inom ^utskol^iei har ^ansell del vara nödvändigt all avge en^reservaiion. När jag lyssnade till mötte jag det synsätt som jaghar träffat på så ofta, nämligen ^atl det finns ett samband ^metian decentraliseringoch rättssäkerhet. Ju mer decentraliserade avgörandena är, desto ^siörre blirrättssäkerheten enligt denna uppfattning. Jag undrar om det verkligen altlid finns ^ell sådant samband. I vissa fall kan man ^konslalera all risken för icke enhetlig behandling ökasmed en decentralisering. För min del är jag beredd all i ^allmänhel taden risken, eftersom ^dd tigger andra fördelar i decentralisering. I några falltror jag dock all vi alla har den ^uppfallningen all man inte kan flytta ut beslutsfunktionerna. Lät mig som ^ell endaexempel peka pä den val-prövningsnämnd som skall inrättas. Del voresäkert inte lyckligt att ha en län utan möjlighet att överklaga dess beslut. Jag har inte heller funnit ^atl någon fört fram den tanken i debatten. När vi på del ^sällel går in i konkreta frågornår vi säkert fram ^lill en ^belydande enighet, och det hoppas jag skall bli fallet då en ny ^uiredning kommer att prövaföreliggande ^möjligheler ^lill^yllerligare ^ulflyttning av beslutsfunktioner. Sedan ^hadejaginte väntal mig ^annal än all frågan om ^länsdemokraiin skulle komma in i denna ^deball. Det beslut som fattadespå har ^sall djupa märken^efler sig hos vissa av kammarens ^ledamöler. De upplever ^lydligen limmen fördel beslutet som en myckel glädjerik stund. Men i sin ^gliidje tappar de^borl att riksdag fattade två beslut somgick i annan riktning. När man villeframföra en anmärkning ^mol regeringen för all bestulet på våren 1972inte hade följts, sä avvisades ^della av kammaren. Och när ^ärendel kom upp på^nyll års riksdag blev beslutet ett bifall ^lill utskottets ståndpunkt, som innebar alt ^ulredningen skulle få ^arbela efter sinaursprungtiga direktiv. Dessa direktiv har inte utgjort något hinder fören prövning av del ^s. När jag sedan läser det särskilda^yltrande som avgivits ^lillutskottets belänkande ^harjag inte ^kunnal finna all man där hävdar all^ulredningen inte har haft möjligheter all ^diskuiera och behandla ^detlaalternativ. Tvärtom läser jag alt en avlänsberedningens uppgifter har varit att undersöka hur ett ^länsdemokraliskl system skall utformas och genomföras.^Della har sedan diskuterats, och man har blivit enig om all lägga fram delförslag om beslutsfunktionernas fördelning mellan stal, tandsting och primärkommuner som finns i betänkandet. De somstår för det särskilda yttrandet hartillfogat att ^della är en första etapp, men ^acceplerar manalt huvudmannaskapet för den samordnade samhällsplaneringen förblir statligt. är man överens medmajoriteten om all försök skall göras^atl minska den statliga tillsynen och kontrollen av den kommunala^verksamheien. Under sädana förhållanden hade åtminstone jag hoppatsalt vi skulle fä dl enhälligtutskottsbetänkande, men sä blev inte fallet. Jag ber emellertid, herrlatman, att få yrka bifall titt ^ulskotlels ^hemslällan. Torsdagen den 5 december1974 Decentralisering och ökad rättssäkerhetinom förvaltningen Herr talman!Herr i berörde i sitt inlägg ^rätts-^säkerhetsaspeklen,och del framgick ganska klart att här föreligger något slags principiell olikhet i synsättet mellancentern och socialdemokraterna vadgäller förenligheten av en långtgående decentralisering och vakthållningenkring rättssäkerheten. På vår sida har vi den uppfattningen ^atl del inteföreligger något motsatsförhållande. Tvärtom finns del ett nära samband mellan ^decenlratiseringsfrågan ochönskemålet om ^yller^ligare rättstrygghet för de enskilda medborgarna. Junärmare den enskilde ^beslutsfattandel sker, desto lättare är del^enligl vår mening för den enskilde ^atl följa ärendenas gång och alt bevakasin rätt. Sedan kom iTrollhättan in på länsberedningens betänkande. Han ansåg all vår^reservaiion var oberättigad med hänsyn till denenighet som ^funniis i länsberedningen. Jag vill påpeka för vår ledamot i utredningen i ett särskilt yttrande ^klarl uttalat allvad man enats om visserligen i mängt och mycket är bra -jag ^in^slämmer idelta - men att del ändå bara är en etapp på vägen och att han liksom övriga medlemmar av vårt parti stårfast vid den vidare målsättningen. Jag ber att få citera självaslutklämmen i del särskilda yttrandet i ^tänsberedningens betänkande. "En ^futtl utbyggd länsdemokrati förblir ettangelägel politiskt ^mäl. Arbetet medlänsdemokratin bör sålunda fullföljas med den klara målsättningen, attlandstingskommunerna skall överta huvudmannaskapet för samordnings- och^planeringsuppgifierna pä regional nivå." Rent allmänt kan man säga att länsberedningens^resultal blivit vad det blivit, dvs. ett begränsat förslag, av delskälet all man startat från Decentralisering och ökad rättssäkerhetinom förvaltningen ^enligl vårmening felaktiga utgångspunkter. menar även länsberedningen ^atl del finnsen del frågor som bör ^ulredas vidare -^della anknöt iTrollhällan ^lill, och del är rikligt.Men var mycket försiktig när det gällde all sä alt säga följaupp ^della krav i sitt anförande. Jag vill gärna ^underslryka ^atl det är angeläget att en mera preciserad och långtgående^decentraliseringsuired-^ning kommer titt ^slånd sä snart som möjligt, attden får ^arbela över breda ^samhällsseklorer och au den får en ^partameniarisk^sammansäll-^ning. Hen iTrollhättan ^(s): När delgäller ^vaklhåtlningen kring ^rälissäkerheien råder väl fullständigenighet i denna sal. ^Cenierparliel står här ^emol socialdemokratin,hävdade . Men ^vel myckel väl all ^cenierparlislernai ^ulskollet är ensamma ^orn sin ^reservaiion. Del finns ^enligl min mening - och på den ^punkleninstämmer jag med - ingenmotsättning mellan decentralisering och ^rälls-^säkerhd. Vad jag harvänt mig emot är tanken au en ^deceniralisering alttid och automatiskt skulle leda till ökad rättssäkerhet. I vissa falt kan dengöra det, av de skäl som anfört, men i andra falt är kraven på^enhdlighd i bedömningen så ^siora ^atl man inte kan decentraliserabeslutsfunktionen. ^Länsdemokraiin ochlänsberedningens förslag lär vi få mänga tillfällen all diskutera medvarandra. Men jag vill ändå fästakammarens ^upp^märksamhel på ^atlförslaget i sin huvuddel ärenhälligt. Ingen har avgivit någon ^reservaiion på de ^cenirala punkterna. Delfinns ^ell ^särskill ^yltrande somhar undertecknats av centerpartisten . Representanternaför och folkpartisterna i ^ulskollet har inte ansett ^atl de skullebehöva reservera sig för all fullfölja den ståndpunkt som deras ^förelrädare ilänsberedningen intagit. menadeall förslaget blivit begränsat därför all man startat frånfelaktiga utgångspunkter. I ^direkliven gavs olika ^möjligheler. Hade de somomfattar den tanke som pläderar för ^velal och kunnat driva sin linje hårt, skutte de medutgångspunkt från dessa alternativ kunnat lägga fram ett förslag av^annal snitt än del som finns i länsberedningens belänkande. Så har inte^skell. Vad sedan ^gäller denspeciella utredningen om decentralisering av olika funktioner ^iroddejag all jag med milt förra inlägg hade gjort helt klart hur jag såg på ^della.Jag önskar en sådan ^uiredning, och jag vill att den skall komma titt så snartsom möjligt. Om i Trollhällan verkligenönskar all en utredning skatt komma titt stånd och all den skatt komma så snartsom möjligt, kan han ju markera detta nugenom all ^biiräda ^cenierns reservation. Vad så gäller länsberedningens^arbeie så ^vel ^nalurliglvis i , liksom allaandra i del här huset som har utredningserfarenhet, alt avgörande för en^ulrednings ^arbeie är direktivens ^inriklning och den ^inriklning sommajoriteten i en ^uiredning har. Del är inte så konstigt alt vår representantoch andra som företräder ^läns-^demokratiallernativethar gått med på huvudparten av de förslag som framläggs i länsberedningen -dessa förslag går i ^räll riktning. Men vad som är avgörande på ^lilel längre ^sikl är ju all ^tänsberedningen inteförestår det förverkligande av ^länsdemokralilanken över heta fälld somvi länge har förordat här i . Det arbetet måste ^attlså fortsätta. Det är inte heller ^rikligl att säga ^atllänsberedningen är enig ens om de förstagsom läggs fram. I beredningen finns en reservation som gäller länsstyrelsernas sammansättning. Den^reservaiionen är från olika utgångspunkter ^räll ^vikiig. Decentralisering och ökad rättssäkerhetinom förvaltningen Hen JOHANSSONi ^(s): Herr talman!Tre korta kommentarer: Frågan omreservationer avser inte den centrala ^punklen, nämligen beslutsfunktionerna,utan den gäller en detalj, nämligen sammansättningen av . Här finns det tvä ^reservalioner - en av folkpartisternahar sin egen reservation. Vad sedan gällerarbetet inom utredningen kan direktiven inte lägga ^någol som ^helslhinder i vägen för ledamöterna au hävda sina ståndpunkter. 1 del här fallethade man all pröva olika alternativ. Hade man följt de råd som andra gav , hade del förslag somnu föreligger aldrig kunnat läggas fram, eftersom man då ville operera bort allt ^ulom ^ell endaalternativ. Jag vänder mig över huvud tagel mot all en ^uiredning på det sättetendast har att tekniskt ^ulforma ^ell enda alternativ. Slutligen vill jag säga att jag inte kan ^rösla på den ^cenlerpartisliska ^reservaiionenoch alt jag inte heller kan rekommendera någon annan att göra ^della, eftersom del där finns denna automatiska sammankopplingmellan ^cenlralisation ochrättssäkerhet ^somjag för min del intekan godta och som ^lydligen inteheller de ^moderaia ^ledamölerna och folkpartisten inom ^ulskollet^kunnal acceptera. Hen FISKESJÖ(c): Bara en kort reptik! "Detaljen", som i Trollhällan kalladelänsstyrelsernas sammansättning, är så som jag ser del ingen oviktig detalj. Vi har ju ^sell hur den socialdemokratiska regeringen i ^enlighel med det system som finnshar ^utnyUjal sina ^möj^ligheler ^atl förskaffa sig majoritet ilänsstyrelserna även i de län där ^socialdemokralernaär i klar minoritet bland väljarna. Vad gäller utredningsarbetet så ^vel hen Johanssonlika väl som jag all del ^pågåll över en myckel lång lidsperiod. Vi hade haft^möjligheler att , när ^länsdemokraliulredningenlade fram sitt betänkande. Nr 136 fortsätta på den väg som denna utredningförordade och ta fram del ^Torsdaeen den ^yllertigare^underiag som behövdes för alt förverkliga ^länsdemokralitan-5 december1974 ^'^^^^^"' ^^^^^^^ ^'^^^^^'^ ^^'"^^^ socialdemokraterna integä med på. Uppsägning av avtalen med EG, ^m. ^Överiäggningen var härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herr ^Boo ^m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som villatt kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 62 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herr ^Boo ^m. Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ^ledamöler ha röstat förja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes^voiering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 18 Föredrogs betänkande nr 63 med anledningav en motion om partsrepresentation för det allmänna i förvattnings-ärenden. Utskottets hemställan bifölls. § 19 Uppsägning av avtalen medEG, ^m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 11 medanledning av motion om uppsäg^ning av avtalen med EG, ^m. I ^della betänkande behandladesmotionen 1974:1275 av ^m. (vpk) vari föreslagils allriksdagen beslutade A. i första hand 1. att säg^a^ upp avtalet mellan och Europeiska ekonomiska gemenskapenenligt detta avtals artikel 34, 2. att säga upp avtalet mellan ^ä^ ena sidan samt Europeiskakol- och stålgemenskapens medlemsstater ochEuropeiska kol- och slätgemenskapen ^å^ andra sidan enligt ^dellaavtals artikel 31, 3. att hos regeringen hemställa om inledande av förhandlingar med EGsyftande till ett handelsavtal som enbart behandlade ^handetsfrågor och som icke kunde utvecklas till andra områden, B. i andra hand, därest yrkandenaunder A icke skulle vinna ^rtksdagens bifall, att hos regeringenhemställa att denna gav sina representanter iden blandade kommitté, som hade att administrera avtalet mellan och EEC, direktiv att icke ta initiativ ^lill alt försöka vidga samarbetet mellanSverige och EEC. Utskottet hemställde attriksdagen skutte avslå ^molionen 1974:1275. Uppsägning av avtalen med EG, ^m. Hen iMalmö (vpk): Detfinns en mängd skäl varför avtalen med EEC bör förändras. Jag skall härnämna elva skäl. I avtalet sägs uttryckligen ^atl Sveriges^EEC-samarbele skatt vidgas. ^Della kommer att föra allt närmare ^ell^futtl medlemskap. Rådande avlat harav handelsministern beskrivits bara som en bas, som uttrycket tyder, för vidare utveckling. En sådan närmareanknytning titt ^ell bestämt maktblockurholkar alttid ^obönhöriigen förretter senare neutraliteten. Det är därför inte i ^fotknerlatels ^inlresse. har i avtaletförbundit sig att bl. a. undvika sådana ^belal-^ningsrestriktioner som utgörhinder för de av handeln framkallade betalningarna mellan ^Svertge ochgemenskapen. Detta ingriper klart i möjligheterna att föra ensjälvständig ekonomisk politik i kritiska lägen. Det minskar möjligheterna attskydda sig frän inflatoriska verkningar utifrån. Det minskar också givetvisgreppet över kapitalrörelserna. Avtalet ingriper i Sverigeshandel med ^iredje land. ^Tutlpreferenser åtnjuts nämligen bara för sädana exportvaror som till mer än en viss ^värdeprocenl har sittursprung i EEC. Detta kan fördyra svensk export, binda handelsutbytet titt EEC och försvåra det med högt avanceradeindustritänder som . medverkar genomavtalet till en minskad ekonomisk integration i ^värtden. Det är nämligen inte alts så som utskottet en gäng tidigare ^päsiätl, attEEC är ett steg mot en mer integrerad världsekonomi. Som påtalatredan i sitt grundläggande arbeteVärldsekonomi är gemenskaper av ^EEC-typ ett säkert ^säll ^atl öka^regio-^naliseringen i ^väridens ekonomi.^Effekien blir att olika ^väridsregioners tänder tenderar att öka sitt beroendeav varandra och minska sin relativa kontaktmed andra länder. Genom sitt ^EEC-avlal binder sig vid en grupp avekonomier, vilka på lång sikt kommeratt växa långsammare än ^väriden i allmänhet och planekonomierna i synnerhet. Den tillfälliga exportkonjunkturen döljerdetta faktum, som kommer att bli alltmer belastande. Genom avtalet knyts alltnärmare en grupp av ekonomier, som visar allt starkare tecken på djupgåendekris och obalans. Depressionsfenomenenär redan nu ^allvartiga både i , och . ^EEC-sialernas miljölagstiftning är efterbliven. 5Riksdagens protokoll 1974. Uppsägning av avtalen med EG, ^m. ^knylning blir i praktikentvingat att ^acceplera miljöpolitiska regler för varutillverkning vilkaär slappare och mer ^profitanpassade än vad som annars vore ^nödvändigl. ^EEC-länderna representeraren internationell maktgrupp, vilken alltid uppträtt i ^ulnyujandeställning gentemot den ^s. I ^otjefrägan tar sig delta lydliga ullryck. ^EEC-slaterna vilt pressa ^ot-^jeländerna. Följden blirall dessa blir mer och mer benägna ^atl använda ^oljevapnelmot ^EEC-länderna. Att identifiera sig med EEC blir därför en belastningpolitiskt sett för framlida svensk energipolitik. ^EEC-länderna är starktengagerade i nedslåendet av befrielserörelser och demokr^atiskasträvanden i andra delar av ^väriden. är en av de främsta ^kapilalexporlörerna ^lill . ^röslar regelbundetmed och i ^FN-sammanhang. häller egna a^rméer i enrad afrikanska stater - ^Tchad, , - för all^mariondiregeringarna där skall överleva. EEC är en internationellt djup^t^komprometterad grupp länder. Det skadar del svenska folkels ^inire^ssen allsammankopplas med dem. Den svenska attityden i ^avrustningsfråganstrider helt ^mol de ledande^EEC-slaternas politik. Både och Västtysktand vilt framträdasom egna ^alommakler. Med ökad bundenhet ^lill EEC är det sannolikt alt gradvis måste ge efter försådana strävanden. Politiska krafter inom EEC motarbetar ^aklivi denportugisiska demokratiseringen. Denvästeuropeiska socialdemokratin arbetar aktivt för all spränga den portugisiska folkfronten - någotsom obestridligen skutte jämna vägen för fascismens återkomst. Också personer idel svenska ^socialdemokraliskapartiets ledning har propagerat för ^elt avbrytande av samarbetet ^metian ochkommunistpartiet i - del samarbete som är den enda garanten för en^slark demokratisk front mot reaktionen.Svenska förelag bedriver ^ekonomiskl sabotage ^mol förall söka skapa arbetslöshet och kaos. Det är sådana ^iniressen som Sverigeindirekt stöder med sitt^EEC-samarbele. ^Monopolisering avnäringslivet, ^regionalisering av den internationella handeln,^krisdrabbade ekonomier, engagemang på de rikas och etablerades sida, intriger titt förmån för den fascistiska reaktionen - ^alll ^sådani strider^mol folkflertalets ^iniressen i . bör därför icke utvecklasädana relationer, vilka innebär ^ell ^slöd för dessa tendenser. Jag skall i ett senare anförande^ålerkomma med vårt yrkande. Hen ^(s): i Malmöinledde debatten med att nämna elva skäl för oss all säga uppfrihandelsavtalet med . Del hade varit bättre för om han^skrivii in dessa ^punkler i ^vpk:s ^moiion, så all vi hade ^kunnal få en^realbehandling av dem i utskottet. v^älkommen ^lill riksdag^atl precisera de elva ^punk^lerna, sä skall vi granska dem närmare. slungar ^ul en massa nya anklagelser, som är invävda imånga fraser. De ^ulgör ^elt tillägg titt den ^moiion som utskottet har haft aubehandla^!^ nämligen motionen 1275 av och hans ^närmasle i ^vpk-ledningen. I ^likhel medherr inlägg är ^molionen fylld med en rad överdrivna ochmissvisande påståenden. Motionärerna vill all skall säga upp avtalet mellan vårt tandoch den europeiska gemenskapen och att förhandlingar inleds om att avtalet enbart skatt omfatta ^handetsfrågor. Ominte delta tyckas, vill motionärerna all initiativ tas för all ^värlland icke skatt vidga sill samarbete med EG. Texten i ^molionen vore värd en närmare analys och kommentar för all visa all ^vpk-motionärerna ^siller kvar i engammat stereotyp ^före-^slällningsvärtd. Men det är ju i så fall intedel enda område som man kan visa på. I sin ^moiion påslår motionärerna bl. a.: "EEC riktar ^ekonomisklsin udd ^mol tidigare koloniala stater,^mol de socialistiska ^slalerna, ^mol den europeiska arbetarklassen ochmot europeiska småföretagare." Såsom ytterligare exempel ur denna ^moiion, som mer påminner om en kommunistisk ^pamflell från början av^1960-talel, kan anföras: "Ännu inpå ^1970-latet umgicks regeringen officiellt med tankarna på dl svenskt medlemskap.Opinionen mot ^ell medlemskap har emellertid vuxit sig allt starkare. Det svenska folkflertalet värnar om dennationella ^sjätv-^beslämmanderällen och den ^atliansfriautrikespolitiken." Motionärerna vilt också ge intryck av att del skutte finnas vissadolska uppsåt från den svenskaregeringens sida ^atl ge sig in på ett intimt ^sam^arbele av mycket äventyrligtslag. I denna märktiga ^kommunistmolion talasdel om alt del sker "stegvis", och man säger ^atl regeringen användersig av "smygande ^meloder". ^Molionens påståenden ligger pågränsen titt politisk och propagandistiskoförskämdhet. De utgör en oförskämdhet också mot riksdag, somhar full insyn i dessa frågor och som skallfatta de nya beslut som kan bli följden av diskussioner och överläggningar. Det ^lorde vara ^hell överflödigt att för politiskt upplystamänniskor gå igenom hela förhistorien ^belräffande frihandelsavtalmed EG. En ny genomläsning av förre ^slalsminislern ^lal på^Metallinduslriarbetareförbundets kongress visar en ^obrottslig ^neutraliteisvilja, somburit upp och ^all^f^iämt är vägledande för regeringens handlande även i dessafrågor. Denna uppfattning omfattasav ^alll fler i vårt land som ensjälvklarhet. Den förre statsministerns deklaration gjordes när Jarl^Hjatmarsons högerparti ropade ^ul sitt "Ja titt " och kommunistparti sade nej - ivarje fall till . Men tiderna har^ändrals ^efler det otal ^övertäggningar som fördes om Sverigesanslutningsform - ^associering etter frihandelsavtal - som resulterat i den lösning som sedermera uppnåddes.^EG-frågan är inte längre någonstridsfråga, och i takt med den fortgående ^avspänningspoliliken Uppsägning av avtalen med EG, ^m. Uppsägning av avtalen med EG, ^m. har misstron skingrats alltmer. De initiativsom ^lagits för ^ell närmande mellan EG och del östeuropeiska ^Comecongör ju all åtskilligt av vad som sägs i^vpk-motionen upplevs som ett skri frän del förflutna. fickför övrigt vid sitt ^senasle besök i i ^sepiember besked omintresset för all uppnå närmare handelspolitiska ^konlakler mellan och . Dessa strävanden harvi betraktat som ett framsteg och hälsat med ^lillfredsslällelse. Den svenska viljan ^lill ett friare handelsutbyte har utskottet ^under^slrukil genom all citera vad som anfördes av^utrikesutskotlel när propositionenom frihandelsavtalet antogs av 1972. Jag skall endast citeraen mening, där det sägs: "I dl längre perspektiv får det ses som en basför ekonomiska samarbete med " - och här ^ciierar jaglängre än vad kommunisterna gör - "och som ^ell led i strävandena altuppnå en mera ^omfallande frigörelse av världshandeln." Den sista bilen avdel citatet finns inte med vare sig i^molionen etter i Sven^ssons anförande.Jag vitt särskilt fästa uppmärksamheten vid altutskottet ^lalar om en mera ^omfallande frigörelse av världshandeln, och det ärväl ^någonling ^posilivt. De som en gång sade nej även tittfrihandelsavtalet med gav sig hän titt en handelspolitisk provinsialism ulan kontakt medverkligheten. Motionärerna vitt all avtalet med enbart skatt handla omhandelsfrågor. I ut^skottets betänkande ges en redovisning av de frågorsom varit föremål fördens. k. blandade kommitténs arbete. Detta ^arbeie liggeri linje med all nå ^ell ^friklionsfriare handelsutbyte, och några ändringar av innebörden i beslut om ^EG-samarbetetkan inte aktualiseras utan alt rik^sdagen på ^nyll får la ställning tilldessa frågor. Detta blev klart utsagt iriksdagsbeslutet . Med ^della är också ^vpk-motionens ^andrahandsyrkandebesvarat.