prot · FX09105 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag skall strax återkomma till varför del är så viktigt attkommundelsråden för bli direktvalda och inte som i försökskommunerna baraför utses av fullmäktige. Denandra punkten gäller något som har berörts , nämligen kommunernasrätt att anordna rådgivande folkomröstningar och därmed skaffa sig enremissinstans i sakfrågor där alternativen är klara och enkla. Varför skallstaten förbjuda detta? Varför skall länsstyrelserna tvingas att olagligförklarainitiativ till sädana folkomröstningar som tas i vissa kommuner? Dentredje punkten är: Ge de direkt berörda på daghem, skolor och ålderdomshem ettnytt inflytande över den egna verksamheten! Ge dem som vistas länge på t. ex.ett ålderdomshem en möjlighet att själva vara med och bestämma! Jag upplevdenågot både rörande och fascinerande på ett större mellansvenskt ålderdomshem:Den som tog emot och visade runt och talade om exakt hur hemmet fungerade varinte föreståndaren utan en 84-årig gäst, som man kallade honom. Han visade medstolthet upp alla hemmets finesser och berättade om rutinerna och hurpersonalen fungerade. Han var den självklare vice värden, och hans dag fylldesav det. Enfiärde punkt, bekant frän mänga debatter, är atl öppna egna utskott.Vi tror bergfast pä att de offentliga utfrågningarna i skulle gesvensk politik en helt ny dimension. märker vi att en debatt här ienkammaren slår slint inför allmänheten. Om vi direkt genom utfrågningar avexperter fick föra ut beslutsunderlaget till allmänheten utskottoch riksdag själva tar ställning, skulle vi fö en helt ny kontakt med många avde väljare som med en axelryckning lämnar riksdagsarbetet därhän. Denfemte punkten är att försöka förnya remissförfarandet. Där tycker jag attenergiremissen är ett exempel pä hur man kan gå vidare. Jag är glad över attbiträdande utbildningsministern dagen efter det jag hade sagt det här tog fastapå det och rådde kommunerna atl göra remissarbetet kring - utredningen omskolans inre arbete - till en angelägenhet ocksä för föräldrarna. Jag tror attdet exemplet kan föras vidare, om man hittar praktiska former, så att de olikaremissgrupperna för samma chans att verkligen vara med. Denkommunala demokratin m. m. Denkommunala demokratin m. m. Densjätte punkten är naturiigtvis en utmaning mol oss alla; den innebär heltenkelt att vi skall anstränga oss, bäde i och framför allt ikanslihuset, att avskaffa kansliprosan, eftersom den utestängermänga människor från möjligheten att förstå innebörden av de politiskabesluten. Jag tänker naturiigtvis i första hand på det som skrivs i författningoch förordning, men det måste ju också, när språket skall presenteraspolitiskt, vara möjligt att förvandla det till vad det skall vara: ett sätt attumgås och inte en barriär som bryter kontakt. Ensjunde punkt är att forskare, miljögrupper och byalag skall ha rätt att föratalan mot beslut när kemiska ämnen och fariiga tillsatser släpps fria. Dettagäller inte minst våra livsmedel. Här har man avspisat miljögrupper sombråkmakare. Men de måste ju själva fö välja hur de vill organisera sig och hurde vill föra debatten. Självfallet skall vi kritisera dem när de interespekterar fakta, men den debatten skall föras med argument och inte genomförsök att hindra dem från att komma till tals. Enåttonde punkt är möjligheten att direkt i det sociala arbetet bättre än nu tavara på viljan till insatser från de frivilliga organisationerna och ta tillvara det personliga engagemang och ansvar som inte minst de ideella och kristnasamfunden här visat. Ennionde punkt är dagsaktuell. Den vill jag bara helt kort rubricera så: Skapa en"borätt" utöver de små trevande steg som tas i bostadspropositionen!Alltför länge har man resonerat som om boendedemokrati skulle vara detsamma somhur hyresförhandlingar skall gå till och stadsplaner antas. I själva verket ärdet ju nu fråga om att låta dem som bor i ett område själva direkt ta del iförvaltningen och i besluten om hur det skall vara ordnat kring och i derasegna hus. Dentionde och sista punkten är naturiigtvis den allra viktigaste, nämligen attlåta arbetsdemokratin nå ett genombron, inte låta den stanna i enfor-maliserlng, inte låta den bara bli institutioner och nya nivåer. De som harsamlat erfarenheter och kunnande pä en arbetsplats skall mer än tidigare fö tadel av besluten. Dettaär lio punkter, som jag här har föredragit mycket kort för atl inte användaalltför mycket av kammarens tid. Jag vill betrakta dem som en inbjudan och ävenlitet av en utmaning lill andra partier, att vi tillsammans skulle kunnagenomsyra samhället, som har sä stort behov av det, med närdemokrati. Jagskulle vara glad för reaktioner , men jag hoppas i varje fall att deandra partierna i den allmänpolitiska debatten vill ta upp denhär utmaningen. direkta delfrågor som behandlas i KU-betänkandet är uppfattningsedan ganska länge känd. Vi tror på de kommunala folkomröstningarna inom klaragränser, vi mäste åstadkomma en större öppenhet i bolag och stiftelser ochkommunala nämnder och vi mäste genom direktvalda kommundelsråd fönga uppopinioner som i de nya storkommunerna annars lätt blir bortglömda. Dettaär ingenting som vi nu behöver diskutera teoretiskt längre, eftersom det finnskommundelsråd i verksamhet. Jag kan först ta som exempel en erfarenhet frän ettgrannland och skall sedan komma in på de svenska erfarenheterna. Jag tänker päalt del i sedan ett och ett halvt är finns 34 kommundelsråd, och de harfött en mycket stark ställning i Oslos kommunala liv. Nästan alla frågor sompå ett eller annat sätt berör respektive kommundel är kommunstyrelsen skyldigatl skicka på remiss till kom-mundelsrådet för yttrande. Närden socialdemokratiska partilidningen i gjorde ettreportage om detta frän berättade man pä det här viset: "I OsloArbeiderparli är man mycket entusiastisk till kommundelsråden. Vill manutveckla demokratin är det här en mycket bra väg att gå, säger en tidigareombudsman på som arbetar på kommundelsrädens gemensammaexpedition. - Vi har upplevt atl främlingskapet mellan väljare ochförtroendevalda har varit starkt. ger man de lokala förhållandena ett lokaltforum. Det ökar intresset och medinflytandet." JanHalvorsen, förste ombudsman i Arbeiderparti, konstaterar: -Vi märker attintresset för politiken ökar ute i bostadsområden - antalet på ähörarbänkarnanär kommundelsråden sammanträder är väsentligt större än det är närbyfullmäktige - alltså kommunfullmäktige - sammanträder. Inr 11 i är av - som ges ut av -skriver socionom efter ett studiebesök i : "Efternärmare av verksamhet i bydelsutvalgen kan konstateras att mänga av deoptimistiska förhoppningarna infriats. Intresset från allmänheten har varitstort, partierna har fött många nya och aktiverat gamla medlemmar.Bydelsutvalgen har nästan mer att göra än de orkar med. Förtroendemänhar tvingats ut i bydelarna för att förklara sina ställningstaganden, och inteutan förvåning funnit att medborgarna kunnat acceptera även negativa besked omde fött en rimlig förklaring. Bydelsaktiviteterna fick högt betyg och stöd påalla nivåer och av alla partier i . Närman talade med bydelsordförandena fick man ett starkt intryck av atl de kommitganska jordnära -och att det givit en del välbehövliga chocker. Del är så svårtatt urskilja vad som är väsentligt för bydelen, sade en, men det ar intedetsamma som man anser pä högsta nivå. Det som vi trodde inte var viktigt - detvar viktigt." Vadhar dä kommundelsråden praktiskt uträttat? skriver: "En delinitiativ var synneriigen vikliga. I en fall hade man påverkat utformningen avett socialcentrum. I elt annat skaffade man ett anslag för eninformationskampanj om utvecklingen av en bydel. Man ordnade kurser ochaktiviteter för barn, föräldrar och pensionärer, ofta i samarbete med enförvaltning. En del hade anordnat teaterföreställningar. Entrafiksa-neringsplan för ett centralt område behandlades på fyra offentliga möten,som var sä välbesökta att inte alla fick plats. Det blev ett omfattandeyttrande som i många delar beaktades." Jagskulle vilja rekommendera alla som är tveksamma lill tanken.på kommundelsrådatt läsa den här artikeln i . Delfinns kommundelsråd i verksamhet också i , och vi har alltsåerfarenheter på närmare håll - i , i , i , i Denkommunala demokratin m. m. 2 protokoll 1974. Den'kommunalademokratin m. m. för att ta några exempel,gör det mest långtgående försöket. Detstartade i sex kommundelar. Tvä av dem är f d, självständiga kommuner,21 ledamöter och 8 suppleanter väljs i vartdera fallet av fullmäktige, därföratt man enligt kommunallagen inte fär ha direkt val, Frägor som rör kommundelenskall regelmässigt remitteras till del kommundelsråd som del gäller. Råden kanockså själva väcka förslag. De för ut information om den kommunalaverksamheten, de tar fram aktioner och uppslag som de har fött från dem som bordär. En speciell uppgift i är att upprätta ett"kommundelsprogram". Det är en sorts analys av vad just denkommundelen har för svårigheter och förslag till åtgärder för att komma tillrätta med dem. Facknämnderna för sedan programmet som undertag för sinplanering. Ett kommundelsråd har man på försök ocksä givit ett visstbeslutsansvar för genomförandet. Det gäller sådana icke reglerade förvaltningsområdensom parkverksamhet, idrott och fritid. De andra områdena, som är reglerade ikommunallagen, för man inte ge dem beslutsrätt Rådens sammanträden är offentliga. Också vidordinarie sammanträden har man skapat möjlighet för alla som kommit att delta idiskussionen. Man gör detta så elegant att man helt enkelt ajournerar detpågående sammanträdet och släpper in dem som har synpunkter, och så tar man pånytt vid närderas inlägg har gjorts. Dessutom ordnar kommundelsråden särskildaöppna debatter i kommundelarna om ämnen som är intressanta. Särskilt itvä kommundelar har intresset frän allmänheten varit stort. Man har kunnat tafasta på tidigare självständiga kommundelars behov av att fö vara med ochbestämma. Detta beskrivs så här i HSB:s tidskrift : "Aktivitetenhittills har varit t, o, m, livligare än beräknat," Sladskontoreti har just ställt samman en intressant statistik från verksamhetenhittills. Denna visar att i de sex kommundelsråden har t, o, m, augusti 124ärenden behandlats. Nära hälften handlar om trafik, men fritids- ochkulturfrågor har också tagit en stor del av kommundelsrädens tid i anspråk. Nuvill jag fråga - och jag riktar mig dä naturiigtvis till konstitutionsutskottetsordförande: Om man i och pä andra håll vill gä vidare, t, ex, läia demsom bor på utse sitt kommundelsråd i direkta val, är det då rimligt attstaten skall förbjuda det? Om man vill inrätta kommundelsråd som inte bara ärrådgivande utan som direkt tar hand om en del uppgifter i den egna kommundelen- t, ex, viss social verksamhet, lokaliseringen av lekskolor och fritidsgårdarm, m, - vad finns det då för skäl att vi som statsmakt skall förbjuda det? Detfinns alltså ett förbud. Detta vill vi från ta bort, och detvore bra att få vela hur de andra partierna anser att vi skall klara det härföre 1976, Jag kan tyvärr inte fräga kommunminislern, för han tränar i dagkommunalpolitik i - jag för alltså vänta till med attfråga honom. Utskottetgör ingen prövning i sak utan konstaterar bara, såvitt jag förstår, attutredningen om demokrati lägger sitt förslag till vären. tycker inle alt del räckersom besked. Vi borde t, ex, fö veta om socialdemokraterna är beredda att varamed i arbelel på att ta bort förbudet för kommunerna att låta medborgarnadirekt välja sina kommundelsråd och ge dessa vissa egna förvaltningsuppgifter.Kan vi räkna med förslag om delta och annat som kan fördjupa den kommunalademokratin i sä god tid att partier och väljare i 1976 ärs kommunalavalrörelser vet att de kommer att ha rätten att direktvälja kommundelsråd? Det vore bra att fö veta åtminstone något omviljeinriktningen. Denkommunala demokratin m. m. () kort genmäle: Det förvånar mig något atl tycker att jag är djärv när jag ien debatt om demorkali tar in den kommunalekonomiska problemaliken.Jag tycker tvärtom att det är en grundläggande fräga i en diskussion omutvecklingen av den kommunala demokratin, I en sädan diskussion mäste man ocksåta hänsyn till vad uppgörelser av Hagatypen innebär för kommunerna, och det ärvad jag gjort. Jagtycker att det är mera djärvt av att påslå att alternativär ett högskattealternativ som skulle - jag uppfattar det i alla fall så - varasämre för kommunerna. Nej, , läs pä bättre i del avseendet! Centernsalternativ är att vi skall ta in mera pengar från de kapitalstarka företagen ilandet och ge större utrymme på företagssektorn åt de arbetsintensivaföretagen och de mindre företagen. Det kommer ocksä att innebära att vi inte iförväg behöver belasta kommunerna med en uppräkning av utgifterna pä densociala sidan . Jagbehöver, , inte gä till något personal landstingsråd i länslandsting föran analysera den ekonomiska situationen för kommunerna i nulägetoch när Hagaöverenskommelsen har slagit igenom. För min egen kommun betyderhöjningen av socialförsäkringsavgifterna en ökad utdebitering förär 1975 med 80öre. För i betyder det . Det blir alltsåredan 1975 tillsammantaget på grund av denna höjning en utdebiteringshöjningmed i runt tal kronor 1:25, Dennatrend kommer att förstärkas , Dessutom kommer attmedföra att man tar bort ett skatteunderiag för kommuner och landsting avstorieksordningen 1,8 miljarder och 8,2 miljarder är 1977, Del är alldelesuppenbart att den kommunala ekonomiska situationen och 1977 kommeratt bli utomordentligt allvariig för det stora fiertalet kommuner i detta land.Jag ber att ta kontakter ute i det verkliga livet. Tag kontakt medden socialdemokratiska kommunstyrelsens ordförande i och lyssna på hurproblemen verkligen är. Jag tycker del är utomordentligt angeläget att vidiskuterar realiteter i det här avseendet. Sedan,herr talman, vill jag bara kort säga att den utmaning som riktartill de andra partierna inte är nägon utmaning till utan pä mångapunkter en anslutning till vad har kämpat för under många är för attförstärka den kommunala demokratin. Denkommunala demokratin m. m. () kortgenmäle: Del där sisla var verkligen glädjande, för del måste ju betyda att herrBoo och riksdagsgrupp nu har anslutit sig till kravet på offentligautskotlsutfrågningar. Del brukar annars vara ensam om alt röstaför tillsammans med och . Sedanhar jag absolut inte sagt, , atl det skulle vara djärvt att gå in päden ekonomiska problemalik som ligger bakom demokrati. Tvärtom, detär väl alldeles utmärkt att man lar fasta pä den handfasta del som gällerekonomi. Det som var djärvt och det som jag tillät mig kalla nästan litetheroiskt var att säga nedsättande ord om Hagaöverenskommelsen strax efter detatl lagt sitt eget skatlebud. Vihar nu klart för oss att vad vill är alt med lönehöjningar ochsocialförsäkringsavgifter belasta lönekontot för arbetsgivare oavsett om det ärfräga om kommuner, landsting eller andra och belasta dem med exakt lika mycketsom och socialdemokraterna gör enligt Hagaöverenskommelsen.Därutöver vill dels höja bolagsskatten, dels införa en energiskatt somäven drabbar kommunerna. Nuber mig att jag skall gå in till den socialdemokratiska kommunstyrelsensordförande i . Jag trodde att det var viktigare atl jag höll kontakt medcentern än med socialdemokraterna. Därför valde jag milt exempel från Malmöhusläns landsting, där personallandstingsrådet varit med om atl tillsammans medcentern utforma majoritetens skatteförslag och angett alt det icke skapar nägraökade kostnader eller 1976. Sekundernaför ett kort genmäle går tyvärr för fort. Jag skulle annars gärna ha velat gäin ytteriigare på hur centerpropagandan ute i buskarna misshandlat sanningen ominnebörden i Hagaöverenskommelsen. Men jag tror alt för debattatmosfären iriksdagen är det nog bäst att vi avstår frän den sortens beskrivningar, och jaghoppas all i fortsättningen också är beredd atl göra det. Låtoss diskutera i sak vad del betyder när man kan enas om att i kampen molinfiationen ta ut för staten nödvändiga inkomster genom företagen och mot detfö en utfästelse av löntagarorganisationerna an de räknar av dessa kostnaderoch därmed undviker den extra belastning som uppkommer genom delar av centernsförslag. Vi skall gärna diskutera det här mänga gånger. SkaUeulskottels förslagger oss osökta tillfällen, men de många felaktiga beskrivningar avHagauppgörelsens verkliga innebörd som lämnats i den kommunala debatten hoppasjag riksdagsgrupp håller sig för god lill att föra fram i den härkammaren. () kort genmäle: Först detta om utmaningen. Jag svarade ja pä utmaningen beträffande denkommunala biten, och del är det vi diskuterar . Riksdagsutskottensarbetsformer fär vi tillfälle atl återkomma till . Sedanär det nödvändigt att klariägga ett faktum, nämligen att en övervältring avutgifter på kommunerna sä att de tvingas höja skatteuttaget drabbar direktlåginkomsttagarna, eftersom den kommunala skatten är pro- centuell till skillnadfrån den statliga som är progressivt utformad. Detär väl ändå uppenbart att förslag verkligen åstadkommer en utjämningmellan olika typer av företag här i landet genom att vi tar litet härdare grepppä de kapitalstarka företagen och ger mer resurser till de arbetsintensiva ochäven mindre förelagen. Det är elt viktigt inslag i den regionalpolitiskadebatten. Markeringen i centerförslaget, att man bör ta ut en högreenergiskatt, betyder i praktiken att vi föreslår konkreta åtgärder för altminska efterfrågan pä energi. Efter de uttalanden som har gjorts i olikasammanhang tycker jag att borde kunna acceptera det som en riktiglinje. Övervältringenav kostnader pä kommunerna och situationen efler skall nu bliföremål för överiäggningar mellan kommunförbunden och . Jagvill klart deklarera atl det är nödvändigt att slalen verkligen tar på sig eltstörre ansvar i detta avseende, om kommunerna skall ha en chans att hälla ennågot sä när oförändrad utdebitering . Jag nämnde attminskningen i skatteun-deriaget för kommunerna i runda tal blir 8,2 miljarderkronor för , och vem som helst förslår att det betyder stora problem. Detär mycket väsentligt att klargöra hur vi ser pä problematiken kring kommunaltskattestopp. Jag kan nämna att i det sammanhanget har uttalat sigför att man skulle ta ifrån kommunerna den kommunala beskailningsrätten. Jagtycker det är en principiellt myckel viktig fråga som bör diskuteras i endebatt där vi ocksä har alt inta positioner för utvecklandet av den kommunalademokratin. Denkommunala demokratin m. m. HerrHELÉN (fp) kort genmäle: Jag häller helt med om att det är viktigt att undersökamöjligheterna atl genom en lämplig energibeskattning åstadkomma störresparsamhet. Men det är också, som det framgår av Hagaöverenskommelsen, en saksom måsle ses i sitt större sammanhang och som därför skall ingå iskalteulredningens överväganden. Jaghäller ocksä med om att kommunala skattehöjningar, i synnerheldrastiska sädana, drabbar de lägre inkomstlagarna hårt. Det kostade folkpartieti ganska mycket arbete och ganska många veckors offentlig debattatt klargöra det för finansledning i samma landsting. En hel del frågor försvann ur debatten, ocheftersom inte var sä ordrik i sitt senaste inlägg skall jag inte varastygg mol honom. Jag vill bara säga alt tydligen kom som enräddande ängel. iTrollhättan (s): Till denna intressanta skattEdebatt som uppstått till följd av ellbelänkande frän konsiitutionsuiskottet skall jag i nägon mån återkomma i detföljande. I övrigt behandlas i betänkandet ämnen som vi diskuterat medvarandra här i kammaren. Frågorna är i stort sen föremål förutredning eller har varil det. Låg mig erinra om fyra utredningar av slorbetydelse pä detta område. Denkommunala ' demokratin m. m. Enav dem, länsberedningen, har avgivit sitt betänkande. Inom utskottet hardet rått enighet om att vi skulle avstå från att närmare utveckla synpunkter pädetta betänkande i avvaktan på den vidare behandlingen. Emellertidtog utskottets vice ordförande upp saken. Till hans anförande skall jag baragöra den kommentaren att det kanske inte var riktigt de synpunkterna som jaghade väntat mig frän den som även är vice ordförande i talar om landsting och stat men tappar bort primärkommunerna i dettasammanhang. Han var kritiskt inställd till det förslag för utseende avlänsstyrelse som utredningen hade lagt fram, men han berörde inte med ett orddet förhållandet att kommunerna genom sina länsavdelningar för föreslåmedlemmar i den nya . Och dessa personer kommer säkeriigenregeringen att sätta in i den nya , om förslaget går igenom, mendet var tydligen inte den ståndpunkt som vice ordföranden i Kommunförbundetintar. Enannan utredning gäller den komrhunala rösträtten för invandrare. Den beräknas lägga fram sitt förslag så tidigt under 1975 att man kan räkna med att på hösten 1975skall kunna fatta beslut. Det innebär att denna fräga kan bringas till sinlösning inför Entredje utredning som jag vill fästa uppmärksamheten pä är kommunallagsutredningen.Den sysslar med de lagtekniska problemen. Dess betänkande kommer inom någonmånad. Enligt vad utskottet har inhämtat för vissa frågor, som man kräver enläsning av i en del motioner, sin lösning genom det förslag somkommunallagssakkunniga då kommer att lägga fram. Det gör det möjligt ocksä attsätta in dem i ett större sammanhang och att fö del av remissinstansernas yttrandenöver dem. Denfjärde utredningen har hand om huvudparten av de ärenden som har tagits upp imotionerna, nämligen utredningen om den kommunala demokratin. Den räknar medatt lägga fram sitt huvudbetänkande under vären 1975. Det gör det möjligt attgenomföra reformer pä grundval av detta betänkande års val ochsålunda i samband med valet och efter valet tillämpa den ordning som eventuelltkommer fram ur delta utredningsarbete. Därtillkommer det arbete som utförs inom kommunalforskningsgruppen. Jag vill gärnaframhålla att i betänkande nr 30 finns en förteckningöver de avhandlingar som ges ut frän denna kommunalforskningsgrupp. Jag troratt det vore värdefullt om vi hade tillfälle att läsa detta material meringående än vad jag tror att de flesta har gjort . Dettaforskningsarbete kommer att fullföljas. a. kommer det några sammanfattandeoch avslutande arbeten pä detla område. Motdenna bakgrund har det varit naturiigt för utskottet att inte ta ställning i sak.Utskottet har därför föreslagit att motionerna överiämnas till utredningen omden kommunala demokratin. Vi är visseriigen medvetna om att ulredningen redanväl känner de ämnen som behandlas i motionerna, men vi har ändå ansett detrikligt att utredningen direkt för del av dessa motioner. Däremot har vi, somjag nämnde, ansett det vara fel att nu ta ställning i sak tillde frägor det här gäller. Först fär utredningen fullfölja sin uppgift och dessbetänkande remissbehandlas. Därefter får vi ta ställning till betänkandet. Emellertidär utskottet av den uppfattningen att det bör tas ett samlande grepp på dettaområde. Utskottet är ocksä helt enigt om att det bör vidtagas åtgärder för attstärka och vitalisera demokratin i kommunerna. För min egen det skulle jagvilja utveckla mina synpunkter i fem punkter, och med det ger jag välåtminstone delvis ett svar till . Dessafem punkter tar sikte på att utveckla och vitalisera vad jag skulle vilja kallaen mellanvalsdemokrati. Vi har en god valdemokrati. Vi har ett extremt högtvaldeltagande, som vi har all anledning att vara glada över. När 90 procentdeltar i ett allmänt val kan man känna tillfredsställelse. Vi lär aldrig kommadithän att så många kommer att delta i olika aktiviteter mellan valen, men viskall inte underskatta det antal medborgare som är engagerade i olikasamhälleliga verksamheter mellan valen. Dock finns all anledning för oss attsöka ytteriigare öka antalet, att vitalisera mellanvals-demokratin. Denförsta av de vägar jag talar om är att vitalisera de politiska partierna och deandra folkrörelserna.