prot · FX0980 · 1974-12-31 00:00:00 — m. behandlaraffineringsutbyggnaden och redovisa material som skall belysa desamhällsekonomiska konsekvenserna av kust- eller inlandslokalisering.Utfästelsen om en sådan utredning innehåller en brasklapp, eftersomindustriministern i samma riksdag i ettsvar på en enkel fråga säger att inlandslokalisering från ekonomiska synpunkteroftast framstår som mindre attraktiv än kustlokalisering. Denna brasklapp kundelika gärna ha framförts av den tidigare, oljemonopolvänliga utredningen irör. Vidare är det föga tröst i att industriministern haruttalat att Bergslagen fortfarande finns med som alternativ i planeringen avraffinaderier. Man reagerar instinktivt för ordet "fortfarande",precis som om det skulle vara förutbestämt att det är en tidsfråga näralternativet blir avfört. Jag försöker inte här vara överdrivet pessimistisk utangrundar min uppfattning på de tidigare utredningarna och de intressen som i dagstyr oljehanteringen. Frågan sammanhänger även med om utbyggnaden avraffmeringskapaciteten skall ske via staten eller om oljemonopolen skall ha ettavgörande finger med i spelet. En inlandslokalisering kräver att staten tarhand om oljehanteringen i värt land. Diskussionen om inlandslokalisering av ett raffinaderiblir en skendebatt så länge inte krafttag tas i vad gäller reglerna förindustrins påverkan av miljön. En inlandslokalisering kräver mycket skärptamiljöbestämmelser. Man kan inte skylla på att teknik saknas. Tvärtomfinns det mycket avancerad teknik för att eliminera de värstaföljdverkningarna. Det är bara fråga om att ställa de skärpta kraven på raffinaderiernabåde i inlandet och vid kusten. Vi kan inte fortsätta att godkännautspädningsfilosofin. Miljöskadorna kan inte i längden spädas ut vid kusterna.Ingen ansvarskännande människa kan förorda att ett raffinaderi mednuvarande otillfredsställande miljöåtgärder förläggs till inlandet. Därförkommer ett raffinaderi att ekonomiskt ställa sig avsevärt sämre i inlandet änvid kusten, om man skall fortsätta med politiken att blunda förmiljökonsekvenserna vid kusten. De konsekvenserna kan man rimligtvis inteacceptera i inlandet. Det är ett felaktigt synsätt från ledande håll att blundaför miljökonsekvenserna vid kusten och sedan göra utredningar som skall belysakostnaderna för inlandslokalisering. Kostnaderna i det senare fallet blir dåhorribla. Kvalificerade krav måste ställas i fråga om miljöskydd vjd bådeinlands- och kustlokalisering, så att båda alternativen blir likställda. Förstdå kan de samhällsekonomiska konsekvenserna på ett tillfredsställande sätt övervägas.Lokaliseringen kan då ske utifrån regionalpolitiska och sysselsättningspolitiskagrunder. Eftersom petroindustriutredningen inte kan anses utredainlandslokalisering av ett oljeraffinaderi på ett förutsättningslöst sätt pågrund av bl, a. Nr 80 tidigare beslut, är det viktigt attriksdagen avger en bestämd viljeyttring. Tisdagenden Denna viljeyttring är angelägenfrån regionalpoUtisk synpunkt, då regional- 14 1074 politiskaskäl måste tillmätas större vikt än oljemonopolens intressen, och -------------------- med tanke på de föraningar man kan få av petroindustriutredningens Energiförsörj- delbetänkande, där man görtransport- och produktionskostnader till en ning m. m. huvudfråga. Jag kommer därför, herr talman, att yrka bifall till reservationen 5 av i som innebär att uttalar att Bergslagenskall komma i fråga för ett inlandsraffinaderi. beroende av de multinationella oljebolagen föratt klara energibehoven är ett beklämmande faktum. propåer om samhälleligtövertagande av oljehanteringen har inte beaktats. Dagens situation visarföljderna av denna beroendeställning. Tider av krig, avspärrning och kriservisar hur sårbart vårt land är. De länge förhållandevis låga oljepriserna harunder senare tid stigit avsevärt och kommer av allt att döma inte att sjunka.Allt talar alltså för att vårt land måste göra allvar av att inom landet hittaalternativa, inte effektivt utnyttjade energikällor. De svenskatorvmossarna måste återupptäckas. De beräknas sträcka sig över 6 mUjonerhektar. Torvmassan uppskattas till hundratusentals miljoner ton. Andra länder,t. ex. , , och , har bättre förstått attutnyttja de egna torvtillgångarna. får exempelvis inte mindre än entredjedel av sin energi från torven. har byggt värmekraftverk, avseddaför enbart torveld-ning. har inte ens någon försöksverksamhet i gång dådet gäller torv som bränsle. Trots allt har torvanvändningen i vårt land gamla anor.Under senare decennier har den dock stått i intim förbindelse med krisartadeförhållanden i landets energiförsörjning. Torvens energivärde haråterupptäckts vid varje sådant tUlfälle. Intresset har dock försvunnit likasnabbt då andra förhållanden inträtt. Först när vi återigen upplevt enenergikris, iscensatt av oljemonopolen, och värdefull tid har försuttits börjaransvariga myndigheter tala om torven som ett alternativt bränsle. Då får viäven i torvmotioner att behandla. Frågan är nu om torven som billigtbränsle återigen skall försummas och glömmas bort på samma sätt som skett undertider som gått. yrkade kommunisterna i en riksdagsmotion attlandets förråd av torv för industriell bearbetning skulle utforskas, privatamossar överföras i statlig ägo och en planmässig utvinning av bränntorvgenomföras. förklarade regeringen på en fråga iriksdagen att endast kartlagts. Det svarar mot en produktion av 1miljon ton bränsletorv . Det skulle ta två att komma i gång med enproduktion. Detta är alltså det lilla som har uträttats på dettaområde som förflutit. Exempel från andra länder saknas dockinte på framsynthet att utnyttja torven som alternativt bränsle. Sovjetunionenoch har goda erfarenheter I räknar man med att torvproduktionenskall täcka av landets energibehov eller lika stor del som jordgasenfrån svarar för. Därtill pågår i ett visst utvecklingsarbete föratt försöka utvinna protein ur Detgår att utvinna aktivt kol ur torv. Torven kan också i sin Nr 80användbarhet som bränsle läggas tiU grund för en kemisk industri. TWd-pen den Förutsättningarna för ett rationellt utnyttjande avtorvfyndigheterna är Mrnai 1974 att forskningen intensifieras även på lång sikt samt att värt land------------ tillgodogörsig de tekniska framsteg som gjorts på detta område i andra tneigijorsorj- och merframsynta länder. Självklart skall forskningsresultatet komma ning m. m. folket tiUgodo och inte de enskilda kapitalägarna. statenöver vissa delar av kända torvfyndigheter, men den övervägande delentorde ligga i privata händer. Inget tvivel torde råda om lämpligheten av attstaten bedriver forskningen. Ingen privat kapitalägare torde heller varaintresserad av att konkurrera med staten på detta område. vore detnaturligt att staten garanterade resultaten av denna forskning genom att jämsides med densamma utforska torvfyndigheter på ett lämpligtsätt och säkra dem i allmän ägo. Det tekniska kunnandet för brytning och transport av torven kan säkerligen inhämtas från våra En reflexion måste göras, I , som har olja,naturgas och kol och dessutom utnyttjar vattenkraften, har man ändå utvecklattorvproduktionen, I , som i stort sett bara får sin energiförsörjningvia vattenkraften, har man inte ens en målinriktad utredning med uppgift allspeciellt ta upp detta problem, än mindre en uttalad mening att satsa påtorvproduktion. Utskottet säger att energiprognosutredningen har attpröva denna fråga och att ett omfattande utredningsarbete pågår beträffande de inhemska energitillgångarnas omfattning och förutsättningen förderas-användande. Det torde emellertid stå klart att snabba beslut måste tillför att man skall kunna utnyttja torvfyndigheterna i vårt land. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 5 och 10. Det är alldeles tydligt att frågor som berörvåra råvaror och vår energiförsörjning är av mycket stort allmänt intresse. Detvisar inte minst det förhållandet att detta betänkande behandlar inte mindre än35 motioner som har väckts i detta ärende. Jag kan naturligtvis inte kommenteradem alla. I de allra flesta fall är utskottet enigt. Reservationerna gällervissa detaljer. Men jag vill gärna se alla de här motionerna som uttryck för enoro med anledning av den nuvarande situationen. Man känner ett ansvar införframtiden, och alla är medvetna om att vi kan råka i en situation medlångsiktig brist på energikällor och råvaror. Att det också gäller ensolidaritet mellan nationer och folk, att det är globala frågor det rör sig om,framgår även av motionerna. Jag vill kommentera dem allmänt så, att jag ser dem somuttryck för att riksdagsledamöterna känner att denna fråga är betydelsefull.Man tar Lipp olika förslag om inventering och planering av råvarorna. Man pekari vissa motioner, t. ex. nr 1497, pä hur vi är pä väg in i en situation där destora multinationella företagen ocksä köper upp andra kraftkällor än olja ochatt vi därför behöver samhällelig kontroll över dessa frågor. Vidare german i dessa motioner en hel mängd uppslag till vad som 33 3 protokoll 1974. Nr 80 skulle kunna tas upp i ettutredningsarbete. Man framhåller behovet av en Tisdasenden allmän inventering, av nyaproduktionsmetoder inom industrin för att 14 mai1974 spara energi, av bättre sätt för uppvärmning av våra hus, av en --------------- intensifierad forskning, av en utbyggnad av raffineringskapaciteten och tnergijorsorj- mycket annat. Gemensamt för alladessa uppslag är att de försöker anvisa m. vågar till lösning av dessa frågor . utmynnarockså i förslag om antagande av ett energipoUtiskt program. Utskottet har enatsom att uttala att detta inte kan ske . Regeringen har en hel mängdutredningar i gäng, och det finns inte underlag för ett sådant program.Regeringen har sagt att den kommer att framlägga ett samlat program för denenergipolitiska utbyggnaden 197 5, och då får partierna självfallet tillfälleatt föra fram synpunkter på hur ett sådant program skall se ut. Man är motdenna bakgrund inte beredd att låsa sig i alla detaljer. Det finns dock ett undantag i detta sammanhang, nämligenherr i . Jag är något förvånad över hans anförande här , där han mera ägnade sig åt utfall mot vissa människor än åt att föra ettsakligt resonemang. Han karakteriserar samhällets hela hittillsvarandeenergipolitik med orden kortsynthet och lättsinne. Han säger sig visserligen iförsta hand angripa tekniker och byråkrater, men de som främst är ansvariga förenergifrågorna är ändå politikerna. Han säger att de inte bryr sig omproblemet. Regeringen fortsätter att blunda och är inte beredd att ta någraordentUga grepp. i anför vidare som exempel i dettasammanhang , där man inte på samma sätt har bundit sig förkärnenergin. Där är den smutsiga kärnenergin ett övergångsstadium tiUfusionsenergin. Jag tyckte att det kunde ha varit hederligt av att tala om att i det avseendet inte kan jämföras medSverige, är en jättemakt med över 200 miljoner medborgare. Dess insatsför forskning inom fusionsenergiområdet måste bli 30 gånger så stor somSveriges. Att har mera av kol, olja och andra energitillgängarhoppar lättvindigt över och säger: Här ser man! Detta ärskillnaden mellan en socialistisk samhällsordning, som han menar attSovjetunionen har - jag skulle inte vilja kalla den socialistisk - och densvenska som bara karakteriseras av profiten. Detta är en ganska lustigtankegång. 1 karikatyr skulle hans uppfattning kunna framställas så att en ryskkärnsmitta är ren, hur smutsig den än är, men en kapitalistisk kärnreaktor ärsmutsig oavsett om den ser ut som den sovjetiska. Sådana utfall kunde vi väländå få slippa. i slutar med att säga att vi idemokratins namn måste besluta oss i vissa avseenden, och han vill pådessa punkter att skall bifalla hans plan. Visäger i utskoltsbetänkantlet alt vi i demokratins namn skall diskutera dessafrågor under ett helt är. Sedan skall vi 1975 fatta ett demokratiskt beslut iSverige i frågan om hur energipolitiken skall se ut, 1 demokratins namn har också hamnat ienergiprognosutredningen, där han kan göra sina åsikter gällande. Jag är intehelt övertygad om att han skulle ha samma möjligheter att verka iSovjetunionen, som han talade om. är enligt minuppfattning platsen för honom att framföra dessa förslag i ställetför att här i göra ett onyanserat utfall mot regeringen för j gQatt den inte vill göra något. Att vi allesammans har varit kortsynta kan jag hålla medom, men jag tycker ändå att vi kunde ha besparats påståenden ° 14 mai 1974 om att några personer är skyldiga för detta och har gjort detta av ren i Jag skall inte gå ytterligare in på detaljer. Låt mig barakonstatera att ningm. m. det i utskottsbetänkandet pekas på att mer än tiointernationella utredningar sysslar med dessa problem, de flesta via , för att studera de globala synpunkterna på energikrisen ochråvarutillgångarna. Det finns inte mindre än 20 svenska utredningar som harmed sådana här frågor att göra, alltifrån utredningen rörande den långsiktigahushållningen med mineralresurser till utredningar om vattenkraftsutbyggnaderi . Jag behöver inte räkna upp alla dessa utredningar; jag vUlendast konstatera att vi har 20 stycken på det här området bara i plusde internationella. Jag skall inte uppehålla mig längre vid alla de frågor somhör hemma på det här området, utan övergår till att kommentera de reservationersom föreligger. Jag hoppas att kammaren har förståelse för det eljest skulleju den här dagen bli ganska lång. Reservationen 1 handlar om utredningsverksamhet i fråga områvaruförsörjningen. Det är i och för sig en gammal tanke som har förtfram förut. Vi pekar i betänkandet på att det redan finns utredningar på dethär området. Vi har utredningarom hela jordbruksproduktionen och om åkerjordensanvändning. skall ta reda på hur skogens resurser skall kunnaformeras och hur vi skall få en ännu bättre virkesbalans. Det har rillsatts enutredning som gäller en långsikrig planering av användningen av våramineralresurser. Vi har uppdragit till statens industriverk att utreda frågornaom nyttjandet av sand och grus, osv. Alla de här frågorna är alltså föremål för utredning. Ioch för sig erkänner man väl det i centermotionen, men man säger att det vidsidan av detta behövs en sammanfattande utredning. Det är klart att de härutredningsresultaten inte vart för sig skall läggas fram som separata förslag -då blir det ingen enighet - men jag hade för mig att vi har en regering här ilandet som bl. a. har till uppgift att dra de politiska konsekvenserna avutredningar och komma med förslag om hur alla utredningsresultattillsammantagna skall kunna tiUämpas i samhället. Vi menar att arbetet gårsnabbare, om utredningarna får göras färdiga och regeringen och dess organsedan får möjlighet att verka. Med dessa ord yrkar jag bifall tiU utskottets hemställanunder 1.1, vilket innebär avslag på reservationen 1. Reservationen 2 gäller ett mycket mindre problem, nämligenindivi duell mätning av el-, gas- och vattenförbrukning. Det är också ett gammalt krav; jag har för mig att framställde precis samma yrkande , och då avslogs det av . I och för sig vill jag inte göra det här till någon stor fråga, och det är sant att vissa ting som sägs i reservationen är riktiga. Man skulle kanske få en mindre förbrukning, om man införde individuella mätare för varje lägenhet i hyresfastigheterna, men man skulle också få vissa sociala konsekvenser som mycket snabbt 35 [S|f go kunde visa sig inte vara sålustiga. De som kan spara drar nytta av en sådanordning, men stora barnfamiljer som inte kan spara får ingen glädje av den utan i stället kanske enhögre debitering. i frågasig om det är vettigt att sköta fördelningsproblemen den här vägen, Energiförsörj- och en diskussion om det är jagberedd att ta. Vi pekar emellertid i m. betänkandet på att elprognosutredningen har i uppdrag just att syssla med denhär frågan och lägga fram förslag. När det förslaget föreligger -som jag hoppasnästa år låt oss då lidelsefritt diskutera det. Det finns skäl för och detfinns skäl emot, och elprognosutredningen sysslar nu med problemet. Reservationen 3 rör byggande och drift av kärnkraftverk.Jag är väl Utet konfunderad på den här punkten sedan har talat.Han säger ju att vad vill med den här reservationen är att riksdagenskall vidhålla det beslut som den fattade - men det är vi väl alla innepå. Utskottet uttalade ju att icke skulle fatta beslut omnya kärnkraftsanläggningar förrän ett bättre underlagsmaterial fanns, och detläggs inte fram några förslag om byggande av nya kärnreaktorer . Ingentinghänder på det här området, utan viskall fä en diskussion , och först då kan möjligen besluta att bygga nyaanläggningar eller att aldrig bygga några ytterligare kärnkraftsanläggningar,osv. Då är hela fältet fritt. menar att man måste vidhålla beslutet ochfölja upp det. Jag har litet svårt att fatta att det skall vara nödvändigt,allra helst som utskottet mycket ordentligt återger vad utskottet ddigare harsagt i sammanhanget. Jag vUl gärna citera det, eftersom man i diskussionenibland förklarar att har sagt att vi inte skall bygga mer än deteller det. Jag citerar ur det föreliggande utskottsbetänkandet:"Som förbehåll vid sitt tillstyrkande av statsverkspropositionens förslagangående energiförsörjningen uttalade utskottet att inga beslut att bygga utkärnkraften ytterligare borde fattas förrän ett nytt, allsidigtbeslutsunderlag, innefattande bl, a, information om forskningsresultat ochutvecklingstendenser, hade förelagts . Innebörden av utskottetsställningstagande var att utbyggnaden av redan beställda och planeradekärnkraftverk över vilka en förteckning lämnades i propositionen (prop.1973:1 bil. 15 s. 86) godtogs, medan utskottet däremot inte ställde sig bakomde planer på anläggande av ytterligare 13 kärnkraftverk som presenterades ipropositionen med åberopande av en studie som publicerats av CDL-företagenssamarbetsorgan." Det är detta som vi var eniga om . menar herrSjönell att vi måste fatta nya beslut. Han säger att det är obegripligt vadutskottet säger. För mig är det helt obegripligt vad han här menar, för vi ärju ense i sak. Reservationen 5 gäller oljeraffinaderi i inlandet. Jagtror att vi kan trösta i med att utskottet absolut inte är ute efter inlandet och allra minst efter att försöka göra det så besvärligt som möjligt i . Det har sagts i av industriministern - och det gäller fortfarande - att ett inlandsalternativ finns med i 36 utredningarna när det gäller fråganom utbyggnaden av våra oljeraffine- ringsresurser.Vad som kommer ut av detta kan vi inte säga , men jag tror inte attsituationen skulle bli bättre om man följde reservationen. Man skullevisserligen få ett beslut om att det skall bli ett oljeraffinaderi i inlandet,men detta beslut skulle fatta utan något som helstutredningsunderlag, utan att veta vad man ger sig in på. Jag tror att viaUa ärintresserade av att göra det bästa möjliga för inlandet också, och därförföreställer jag mig att det bästa vi kan göra är att avslå reservationen 5, Reservationen 6, om kraftproduktion i , gällerockså en fråga där det är ganska litet att strida om. Det sitter en utredningsom sysslar med bl, a, älvarna i nedre och i övre delenav . Denna utredning kommer enligt uppgift med ett förslag ,troligen börjar. Då ställer vi oss frågan; Vad är det för meningmed att sätta tiU ytterligare en utredning? Egentligen är det inte fråga omkrav på en utredning. Det begärs i stället att man skall ta upp förhandlingarom en utbyggnad. Det väntar vi oss att regeringen gör när den här utredningenär klar. Men det finns vissa skäl som gör att man bör ha utredningen klar, såatt man vet vad det är man talar om, hur vissa kraftverk skall byggas ut. Detär inte bara att bygga ut dem där de nu är belägna, utan det kanske blir vissaomdispositioner. Detta gör att vi tycker att det är alldeles utomordentligt attsäga att vi förutsätter att Kungl. Maj:t vidtar dessa åtgärder. Låt mig sedan rent personligt säga att jag tycker att detni propagerar för är helt riktigt. Jag tror att vi skall bygga ut våravattenkraftsresurser även i de små flödena. På det sättet kanske vi kan skjutaupp frågan om kärnkraftsutbyggnaden, som vi för dagen inte vill besluta om. Menjag tror att ni vinner mera med att låta ärendet gå den här vägen att Kungl.Maj:t kan sätta i gäng med frågan i stället för attriksdagen fattar ett särskilt beslut. 1 sak är vi ense. I reservationen 7 begärs stimulansåtgärder avseendeenergianläggningar för utnyttjande av inhemska bränslen. Det pågår ettintensivt utredningsarbete i fråga om torven, kolet, solenergin och mycketannat. Men vad som här begärs är att vi redan nu skall spika vissa regler förerhållande av statsbidrag när man uppför viss typ av värmeanläggning. Jag trorinte att det är mer viktigt än att det bör tas upp i ett sammanhang som gällerhela vår syn på hur man skall planera en energistrategi för det här landet. Attnu ta ett sådant beslut som begärs i reservationen skulle kanske visa sigolyckligt ; vi finge riva upp det . Låt oss göra allt påsamma gång. Reservationen 8 handlar om inrättande av ett friståendeenergiinstitut. Den frågan är också en gammal bekant - den har folkpartiettagit upp de två tre . Jag tycker inte att den här frågan blirbättre av att vi behandlar den gång på gång. Vad man vUl ha är ett institut somstår vid sidan om de statliga verken, vid sidan om regeringen. Industriverketskall då inte syssla med dessa frågor eftersom det är regeringens organ, utanhär skall vi ha ett fristående institut. Om det är någon mening med detta måste man väl anse inte riktigt törs lita på regeringens organ eller att man behöver någonbalans gentemot regeringen. I och för sig tycker jag väl att det är riktigt attriksdagen håller på sig i förhållande till regeringen - vi skall veta vad vi Energiförsörjning m. m. Energiförsörjning m. m. talar om men jag tror inte att vi behöver ha ett särskilt få framlösningar av de här frågorna. Jag tycker att det vore att tillgripa större våldän nöden kräver. Reservationerna 9 och 10 är rätt lustiga. Vi har enskrivning beträffande förstatligande av energiproduktionen iutskottsbetänkandet som jag självfallet tycker är bra, eftersom jag står bakombetänkandet. Vi skriver; "Utskottet anser att det är nödvändigt attsamhället skaffar sig ett starkare grepp om energiproduktionen och dessutveckling. Kontroll av energiförsörjningen är av avgörande betydelse för attstyra samhällsutvecklingen i en riktning som gynnar alla medborgare. Utskottetär emellertid inte berett att ta ställning till kraven på envittgående nationalisering av energikällorna. Utskottet menar att de nuarbetande utredningarna först bör komma fram med sina förslag men förutsätteratt samhällsinflytandet betraktas i det kommande beslutet om ett långsiktigtprogram för energipolitiken." Det här måste vara ett väldigt bra uttalande, eftersomreservationer avgivits av både moderata samlingspartiet och vpk. Bägge dessapartier kan ju - av lättförklarliga skäl - gärna puckla på varandra. Jag tyckeratt skrivningen är utmärkt och avstyrker både reservationen 9 och reservationen10, då de, som jag ser det, inte har något fog för sig, I reservationerna 11, 12, 13 och 14 anför synpunkter på frågan om teknisk utveckling. Jag tycker att detanförande höll - med insinuationer och utfall att regeringenavsiktligt undanhåller oss kunskap, att regeringen snedvrider informationen,att regeringen vill att vi skall tro på vissa saker osv, låg på en nivå somjag inte vUl sänka mig till. Jag avstår därför från argumentation när detgäller dessa reservationer och ber avslutningsvis att få yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Jag tycker att skall höra påvad man säger, så att han inte polemiserar mot något helt annat. Jag harnämligen aldrig påstått att avfallet frän en sovjetisk kärnreaktor skulle vararenare än avfallet från en svensk kärnreaktor. Det är mycket möjligt att densovjetiska kärnkraftssatsningen i och för sig var ett mindre klokt beslut, likaväl som den svenska kan visa sig vara det.