prot · FX0940 · 1974-12-31 00:00:00 — Därom vittnar det uttalande vi gjorde . Vi tog då uppnågra saker, och på förslag av socialförsäkringsutskottet antog ettuttalande, som bl. innebar en förstärkning av folkpensionärernas standard.Men vi tog också upp de unga invalidernas problem, en sänkning avpensionsåldern och värdesäkring av pensionerna. Detta var, sade vi, angelägnafrågor, som borde lösas . har pensionsålderskommittén lagt ett första betänkande,som bl. a. innehåUer ett förslag om väsentlig förstärkning avfolkpensionärernas standard, el t förslag som i vissa fall gerfolkpensionärerna bättre förmåner än vad som framgår av motionen frånvänsterpartiet kommunisterna. När man jämför dessa båda förslag får man ocksåta hänsyn till att pensionsålderskommittén föreslår en uppräkning inte bara avpensionstillskotten utan också av grundbeloppen. Beträffande folkpensionstUlskotten föreslår kommittén attden årliga höjningen fiån och med skall utgöra avbasbeloppet i stället för nuvarande . Det är alldeles riktigt attkommunisterna tidigare föreslagit att höjningen skulle vara . Tidigarehar vi inte kunnat gå med på detta utan velat avvakta förslag frånpensionsålderskommittén. Vi har måst tänka också på finansieringsfrågan. Han sä;geratt denna krävt väsentligt bättre förmåner. Man skulle väl dåligt tUlvaratasina medlemmars intressen, om man inte framstäUde krav om bättre förmåner.Sedan är det en annan sak om vi i aUa lägen har råd att tillmötesgå de krav somstäUs av organisationen. säger att de tillskott som folkpensionärernafått är ganska usla. Han åberopar att jag i förra årets debatt sade, att detinte var så dåligt. Jag vidhåller, att det inte är så särdeles dåliga tillskottsom folkpensionärerna fått, om man bl. a. tar hänsyn till de beslut somfattades . Då beslöt vi om ett extra pensionstillskott som skullebetalas ut den . Vi har beslutat om ytterligare ett extrapensionstUlskott som skall betalas ut den I aprU. Därmed är man ju uppe i sammaprocentsats som kommunisterna har föreslagit i sina motioner. Jag tror inte att det är nödvändigt att ordaså mycket mera om pensionstUlskotten just . Visserligen är iStockholm Htet tveksam om man kommer att följa förslaget frånpensionsälderskommittén, men jag hyser inga tvivel på den punkten. Jag ärövertygad om att man kommer att göra det, eftersom utredningen är enig.Utredningen består av representanter för de största partierna här i ,och jag förmodar att knappast något parti vill springa ifrån sina förslag. Jag yrkar,herr talman, bifall tUl utskottets betänkande. HerrOLSSON i (vpk) kort genmäle: säger att vi skulle varamissnöjda över de förslag som pensionsålderskommittén har ställt. Jag kan inteförstå vad han menar. Jag sade i mitt första inlägg och då tog jag tillordentligt - att vi borde jubla över det förslaget, för det är ju våra förslagsom genomförs. argumentering borde falla platt till markeninför detta. Sedansäger han att pensionsålderskommittén inte har varit påverkad av vpk:sförslag och våra motioner i . Det är kanhända sant vi är ju inte medi den kommittén. Men vi har utgått från behovet av pensioner ochpensionstillskott och inte från partitaktiska hänsyn hit eller dit. Vi har barasett situationen för folkpensionärerna och utifrån detta ställt våra förslag.Förhoppningsvis borde detta väl också gälla socialdemokratin, men efter herrFredrikssons påståenden är jag inte helt säker. Att pensionsålderskommitténs förslag skulle vara bättre änvpk;s förslag är helt felaktigt. Det är beklagansvärt att detta sägs från såauktoritativt håll som från socialförsäkringsutskottets ordförande. Det är juinte alls så, och det kan få intygat om han frågarsekreteraren eller andra som handlägger de här frågorna. På lång sikt är vårtförslag mycket bättre, men vi har inte gått längre med våra förslag än dentidigare fastställda planen. När vi sedan skall fortsätta med våra förslagangående folkpensionärernas standard och deras inkomster, kommer vi att tahänsyn tUl hur de har det, och det är inte otroligt att vi då hamnar högre änvad pensionsålderskommittén har föreslagit. upprepar att det inte ärdåliga tillskott som folkpensionärerna får. Ja, men då kvarstår farhågan; Ämnarman vidta någon egentlig förbättring - kommer man att bifaUa pensionsålderskommitténsförslag? HerrFREDRIKSSON (s) kort genmäle: Jag tycker nog att det är rätt djärvt av herrOlsson i att påstå att pension.så]derskommittén lagt sitt förslag avpartitaktiska skäl. Det var ju så menade, om jag förstod honomrätt; i varje fall menade han att de partier som där representerades harhandlat av partitaktiska skäl. Det är klart att kommunisterna i sinamotioner om bättre pensionstillskott - jag skall inte kalla det överbud - intehar handlat av partitaktiska skäl! i säger att det är fel av mig attpåstå att pensionsålderskommitténs förslag i vissa stycken är bättre än vadvänsterpartiet kommunisterna föreslagit i sin motion. Låt oss göra en jämförelse. Pensionsålderskommitténföreslår att pensionstUlskotten den skall utgöra avbasbeloppet. föreslår kommittén att grundbeloppet höjs från 90 , alltså . Då är man uppe i . Kommunisterna förelår här att pensionstillskottet skallvara . För en ensamstående pensionär skiljer det alltså . Men pensionsålderskommittén har ytterligare ett förslag.Man föreslår att tillskotten för ett pensionärspar skall öka från 140 procentav basbeloppet till , alltså . Det gör påvarje pensionär. Då kommer man över det förslag som lagts i motionfrån kommunisterna. Så är det hela vägen. skall enligtpensionsålderskommitténs förslag tillskotten vara . Vänsterpartietkommunisterna föreslår 40. Men på basbeloppet gör 38, och 7,5procent gör . När man gör denna jämförelse och tar hänsyn tUl att pensionsålderskommitténföreslår en höjning av grundbeloppen, kan man inte komma till någon annanslutsats än att pensionsålderskommitténs förslag väl tål en jämförelse med deförslag som lagts av kommunisterna, DärtiU föreslår pensionsålderskommittén attstandardgarantin skaU uppgå till . i (vpk) kort genmäle: tycker att jag är djärv ivad jag säger. Tyvärr kan jag inte ge samma omdöme om . Han haringalunda varit djärv när det gäller att kämpa för en verklig förbättring förfolkpensionärerna. När han försöker att bevisa att pensionsålderskommitténsförslag är bättre än vpk:s förslag har han ju fel. Jag vet att det är väldigtsvårt att för kammarens ledamöter motivera hur det tekniskt slår till i varjeläge. Det är invecklade frågor med procent hit och dit. Men när han tar upppensionärspar och deras förbättring, har han definitivt kommit fel. Där har viju föieslagit lika pensionsförmåner oavsett civUstånd. Skulle det förslagetgenomföras, vilket det i och för sig finns principbeslut om, då skulle detverkligen handla om förbättringar. Det kan inte förneka. Vår plan sträcker sig bara till 1978, och då är det svårtatt dra upp eventuellt kommande förmåner 1980, 1981 osv. Jag nämnde inte i mitt huvudanförande någotom den reservation som handlar om statligt stöd till kommunala bostadstUlägg.Jag syftar då på förslaget om statligt grundbidrag till kommunerna förutgivande av kommunalt bostadstillägg för folkpensionärerna. Det kunde räcka med en hänvisningtUl Pensionärernas riksorganisations kongress. församma resonemang som vi har utvecklac i motionen, nämligen att ett statligtgrundbidrag borde utgå och förknippas med förbehåll om att iaktta vissa normerför bostadstilläggets storlek, så att man kan räkna med en positiv effekt. Detär ju orimligt och det borde de flesta inse att bostadstilläggets storlekför folkpensionärerna skall vara beroende av i vilken kommun man är bosatt. HerrFREDRIKSSON (s) kort genmäle: När i talar om attderas förslag är bättre än pensionsålderskommitténs, talar han ju bara ompensionstillskotten. Jag har dock försökt i mitt tidigare inlägg att få herrOlsson att förstå att man måste även se tiU kommitténs förslag i dess helhet. tog inte upp reservationen om statligt bidragtill kommunerna förut. Därför hoppade jag också över den i mitt förstaanförande, men när nu har återkommit vill jag säga att vi har enkommitté som arbetar med frågan om en kostnadsfördelning mellan stat ochkommun, och då tycker vi i utskottsmajoriteten inte att det kan vara särskiltklokt att föregripa utredningen på just denna enda punkt, utan vi anser attutredningsarbetet bör avvaktas. Visst kan jag hålla med om att det skulle varabra för kommunerna att få detta statsbidrag. Det skulle kanske stimulera någonkommun tUl att öka bostadsbidragen till pensionärerna,men någon garanti för att de skulle göra det finns ju inte. Förresten finns detvissa kommuner som redan nu betalar hela bostadskostnaden tillfolkpensionärerna, och där kan det ju inte bli fråga om någon som helstförbättring till dessa genom det här förslaget. Det innebär ju att man bara föröver pengar från staten till kommunerna. Dessa pengar skulle givetvis varavälkomna hos kommunerna, men jag tycker det är fel att göra en sådan överföringi detta sammanhang. Vi får avvakta den utredning som pågår. Vidare är detta ett mycket kostnadskrävande förslag.Enligt motionärernas egna beräkningar skulle det kosta 350 miljoner kronor.Det skulle se ganska underUgt ut om vi efter gårdagens beslut omstimulanspaketet skulle fatta ett sådant beslut i kammaren och såledesplussa på ytterligare 350 mUjoner. Jag tror att efter gårdagens beslut bör vivara ganska restriktiva när det gäller kostnadskrävande reformer. Vi får nogtänka även på finansieringsfrågan när vi går att fatta sådana beslut. i frågade eftermoderata samlingspartiets inställning till pensionstillskotten. Då kan jag barapåminna om att det faktiskt var dåvarande som 1964aktualiserade denna fråga. Efter riksdagsbeslutet stäUdes ju de som dåredan hade gått i pension utanför detta system. Sedan har vi slagits förpensionstillskott till de här pensionärerna. Vi slogs för detta tUlsvi 1969 fick gehör för våra krav. Men då var inte kommunisterna,och inte någon annan heller, särskilt intresserad av denna fråga. Sedan har vi sagt att detta skall finansieras ur deavgifter som vi betalar till AP-fonderna, av det enkla skälet attpensionstillskotten tillhör ATP-systemet. Det framgår av att pensionstUlskottenär inkomstprövade enbart mot inkomster från ATP. De är alUså direkt koppladetUl det systemet. Då bör de också betalas över ATP-avgifterna. vetockså att man ingalunda behöver höja avgifterna för att klara den lilla deleneftersom ATP-avgifternas 9 mUjarder oavkortat har gått in ipensionsfonden. Man har inte behövt använda en enda krona därav till pensioner. Att vi inte agerar beror heltenkelt på att frågan, som har nämnt, återkommer iproposition. Och skall vi också återkomma. HerrOLSSON i (vpk): säger att den förutvarandehögern och har slagits för folkpsnsionärernas villkor. Jag får jusäga att det i så fall var ett stillsamt slagsmål. Det har ju inte ställtsnågra som helst konkreta förslag från det hållet, och man har inte hellerröstat för några sådana. Man har år krävt en långsiktig plan förförbättring av folkpensionärernas villkor. Det är en mycket moderat form avslagsmål jämfört med det våld som förekommer på gator och torg. Om man vidare skulle godkänna tekniskaresonemang om att förmånerna inom folkpensioneringen är hårt knutna tillATP- systemetoch att folkpensionerna därför bör finansieras via AP-fonderna, kunde man i ochför sig också gå ännu längre på den vägen. Jag skall emellertid inte gå in pådetta utan skall bara peka på att kräver både bättreförmåner via AP-fonderna och minskade ATP-avgiftei. Jag förstår inte hur deträknestycket går ihop. Det finns ju moderata krav även på sänkning avavgifterna till AP-fonderna. Om man vUl vara mild och bortse från det, kan manändå peka på att föreslår ökade utgifter för AP-fonderna utan attanvisa någon inkomstförstärkning. Moderata samlingspartiet slåss aUtid stiUsamtoch med demokratiska medel. Vi är mera intresserade av resultat än av storaslagsmål. Jag skall inte blanda mig i meningsutbytetmellan herrar i och Ringaby beträffande huruvida AP-fondernaskall tas i anspråk för finansiering av pensionstUlskotten. Jag skall barauttrycka min tUlfredsställelse över att i nu helt hartagit avstånd från linje. var han nämligen på glid närhan pläderade för att en viss del av kostnaderna för pensionstillskottenskulle finansieras just genom AP-fonderna. i (vpk): För protokollets skull och för att kammarensledamöter inte skall få en felaktig uppfattning vill jag ändå påpeka att detvar socialdemokraterna som i förening med moderata samlingspartiet och de tvåandra borgerliga partierna beslöt att inte höja ATP-avgiften enligt en tidigarefastställd plan. Vi reserverade oss mot det beslutet och menade att denfastställda planen skulle följas, vilket skulle ha inneburit en högre avgift änvad som tUlämpas. Vi menade också att man vid ett fullföljande av planen förpensionsfondernas tillväxt kunde anse det vara lämpligt att finansiera denextra höjning av pensionstillskotten, som vi föreslog, via AP-fonderna. måste väl erinra sig att jag då jag skall inte säga att jag slogsemot med demokratiska medel vände mig emot förslaget att inte höjaATP-avgiften i enlighet med tidigare fastställd plan. Ja, men principen, i ,principen att en viss del av pensionstillskotten skulle finansieras överAP-fonderna, kommer aldrig ifrån. i (vpk): Detta blir mina sista ord i denna debatt. Jagvill framhålla att socialdemokratin i sin praktiska politik verkligen intelåtit sig belastas av principer. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iStockholm begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 3 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr I av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 295Nej - 16 M o m. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iStockholm begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 7 punkten 3 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 293 Nej - 16 M o m. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Sjukpenningförsäkringen för vissa ensamstående § 22SJukpi;nningförsäkringen för vissa ensamstående betänkande nr 8 i anledning av motion angåendesjukpenningförsäkringen för vissa ensamstående. I detta betänkande behandladesmotionen 1974:208 av herrar i (fp) och i (fp)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att förslag tilllösning av frågan om sjiikpenningförsäkring till vissa ensamstående snarastmöjligt framlades. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1974:208. Reservation hade avgivits av herrHyltander (fp) som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:208 hos Kungl,Maj;t skulle anhålla att förslag till lösning av frågan omsjukpenningförsäkring förvissa ensamstående möjligt framlades. Till detta betänkande hade fogatsett särskilt yttrande av i Nennesholm, fröken samtherrar i och i (samtliga c). i (c): Jag vill kort redovisa motiven för detsärskilda yttrande som jag och mina partikolleger i utskottet har fogat tiU detbetänkande vi nu diskuterar. Vi delar motionärernas och reservanternas uppfattning attdet är socialt otillfredsställande att sjukpenningen inom den s. k. hemmamakeförsäkringeninte utgår i vissa fall till änkor utan hemmavarande barn. Trots detta har viinte valt att biträda reservationens yrkande av det skälet att vi anser attreservationen endast tar upp ett delproblem. Vi har den uppfattningen att även andra grupper saknar dengrundtrygghet som ligger i hemmamakeförsäkringen. Det gäller bl. a.hemmavarande barn som vårdat sina föräldrar och fåttförsörja sig på de pensioner som föräldrarna haft. När dödsfall inträffar stårofta dessa barn eller anhöriga, som svarat för vårdnaden, ekonomiskt mycketoskyddade. Vid .sjukdomsfall får de inte n,ågon ekonomisk ersättning på grundav att de saknat egna inkomster. Det är troligt att den ekonomiska otrygghetenär ännu större för många av de hemarbetande hemmadöttrarna än för de ireservationen aktualiserade fallen. Vår bedömning är alltså att problemet med attsjukförsäkringen inte omfattar alla vuxna människor är ganska komplicerat ochdärför bör noga analyseras innan beslut fattas. Vi utgår ifrån att den år 1972tillsatta expertutredningen inom , som har till uppgift attkartlägga det sociala trygghetssystemet, noga belyser såväl det av motionärernaaktualiserade problemet som frågan om barn vilka vårdatanhöriga. Efter en sådan analys bör, menar vi, bättre förutsättningarföreligga för att beslut skall kunna fattas som ger den trygghet vid sjukdomsom är socialt och ur rättvisesynpunkt starkt motiverad. I och med att beslöt en omläggning avsjukförsäkringssystemet förlorade vissa grupper den tidigare rätten tillsjukpenning. Det är främst småföretagare med låga inkomster som inte ansett sigha råd att gå med i ATP-systemet som berörs av denna sociala försvagning. Detvar inte möjligt för dessa grupper, när de tidigare hade att bedöma sinpersonliga anknytning tUl ATP-systemet, att förutse det försämrade skyddet vidsjukdom. Detta delbeslut var därför enligt vår mening en olycklig följd av etti övrigt helt riktigt regeringsförslag. För att inga missförstånd skall uppståvill jag tUlägga att fattade beslutet i enighet. Ansvaret får därförsjälvfallet bäras gemensamt. Jag skall inte närmare gå in på denna fråga , eftersomden redan har aktualiserats i ett annat sammanhang i denna kammare. Jag har meddetta anförande velat klarlägga att vi anser att reservanten endast tar upp enav flera mindre svagheter som fortfarande finns inom sjukförsäkringssystemet.Vi menar att man bör avvakta den analys av de här bristerna som är nödvändigför att man skall kunna fatta beslut . i (fp); Den obligatoriska sjukpenningförsäkringen stängerute vissa grapper av människor i aktiv ålder. Den del av arbetskraften som haren årlig arbetsinkomst av får vara med, så också demänniskor som har mindre inkomst än men som stadigvarandesammanbor med make eller därmed jämställd person eller med barn under 16 år.Den senare gruppen sägs vara hemmamakeförsäk-rad och erhåller i den egenskapensjukpenning med per dag. Som komplement till denna obligatoriskasjukpenningförsäkring finns emellertid en frivUlig sådan, och är hemmamakenansluten till den kan den sammanlagda sjukpenningen uppgå till perdag, vilket ju Inte är så illa. Men alla de människor i aktiv ålder som inte fyller de härnämnda villkoren får inte vara med i vare sig den obligatoriska eller denfrivUliga sjukförsäkringen. Det förhållandet finner jag och min medmotionärKari otUlfredsstäUande, och det har vi sagt ifrån i motionen 208,tUl vilken reservationen vid betänkandet anknyter. Tyvärr delar inte utskottsmajoriteten denna uppfattning.Man vill inte ens stödja motionskravet och begära förslag till lösning avfrågan om sjukpenningförsäkring till vissa ensamstående. Man rider på principer och framhåller att sjukpenningenligt lagen om allmän försäkring i princip är avsedd att täcka ettinkomstbortfall vid sjukdom. Utskottsmajoriteten blundar alltså för att denprincipen redan är knuffad åt sidan när det gäller hemmamakeförsäkringen. Därhar sjukpenningen tUlkommit för att täcka kostnader som uppstår när denhemarbetande ej kan fullgöra sitt arbete i hemmet. Men de kostnaderna kommerman ju inte undan därför att maken dött eller barnet flyttat hemifrån. Och detunderliga är att en änka får behålla sin sjukpenning- Sjukpenningförsäkringen för vissa ensamstående 4 protokoll 1974. Sjukpenningför säkringen för vissa ensamstående . klassunder efter makens frånfälle med motivering att det skulle varaotillfredsställande om änkan skulle förlora sitt sjukpenningskydd omedelbartefter mannens död, då hennes ekonomiska läge i allmänhet försämras. Man bortsersamtidigt från den inkonsekvens detta innebär. Jag tror nämligen inte att någoni utskottet vågar påstå att änkans ekonomi plötsligt blir bättre när tremånader har gått, om inte någonting aUdeles särskilt inträffar. Nej, behöverhon vara sjukpenning-försäkrad efter mannens död, så behöverhon det också sedan, om föratsättningarna i övrigt är desamma. Det tycker jagatt vem. som helst borde kunna förstå. tycks utskottet trösta sig med attdet här inte kan gälla så många, men när blev det princip i svensksociallagstiftning att det är mindre angeläget att förbättra villkoren för fåän för många? I ett särskilt yttrande som fogats till utskottets betänkande harför övrigt påpekats att det också är andra grupper som står utanför dentrygghet som sjukpenningförsäkringen vUl ge. Man har särskilt pekat påhemmadöttrarna, och de befinner sig ju i nästan exakt samma situation. Men därvUl jag hänvisa till att motionsyrkandet gäller de ensamstående, ochhemmadöttrar som har förlorat sina föräldrar är ju ensamstående. Att man av detskälet inte vågar vara med på reservationen förefaller mig därför mycketunderligt. Föregående talare anförde att motionen och reservationentar upp bara en av flera svagheter i denna lagstiftning, och jag skall gärnamedge att det också finns andra svagheter. Men denna förbättring som är sånäraliggande och som vi med så små åtgärder skulle kunna genomföra tycker jagändå skulle kunna ges prioritet. Alla måste väl ändå medge att det äroefterrättligt att en änka utöver sin sorg också skall prövas med detta att honinte får vara sjukpenningförsäkrad. Hur gärna hon än själv vill betala av egnamedel för att vara med i den frivilliga försäkringen blir hon vägrad att varamed. Och de kostnader hon får vidkännas för att hålla i gång hemmet när honblir sjuk blir ju inte mindre. Det förefaller mig alldeles självklart att vimed litet god vilja snabbt skulle kunna rätta till denna svaghet ilagstiftningen, och därför yrkai jag bifall till reservationen. HerrFREDRIKSSON (s); Den fråga som vi nu diskuterar, utbyggnad avhemmamakeförsäkringen, har liksom så många andra frågor varit föremål förriksdagsbehandling tidigare. Den motion av i som liggertill grund för utskottets betänkande är också en exakt avskrivning av denmotion som vi behandlade och avstyrkte i utskottet och som även avslogsi kammaren. Den gången var utskottet enhälligt. Ingen reservation hadeavgivits. Och som i sade får alla där dela ansvaret. är sakläget det att familjepolitiska kommittén har hafti uppdrag att utreda denna fråga, och kommittén har vid sin ingående prövningkommit fram till att det inte finns någon anledning eller kan anses motiveratatt utbygga sjukpenningskyddet på grund av förutvarande civUstånd ellersammanboendeförhållande. delade den uppfattningenförra året och vi har inte ändrat mening nu - i varje fallinte utskottets majoritet. har reserverat sig, men jag skaUinte beskylla honom för att ha bytt åsikt. Han tUUiörde nämligen inte utskotteti fjol. Men han framförde kanske inte heller några andra synpunkter när ärendetdå behandlades i kammaren. Vidare är det så att sjukförsäkringen i princip inte ärnågon kostnadsförsäkring. Det är en försäkring som skall täcka inkomstbortfallvid sjukdom. Men det finns ett undantag, nämligen hemmamakeförsäkringen, somman här har pläderat för och vUl ha ändrad.