prot · FX09131 · 1974-12-31 00:00:00 — Och vad innebär det?Jo, det belyder att man tåler bli alt ta ansvaret för den energi som vi i dagproducerar, och under sken av att detta är tekniska frågor som man kanske kanlösa längre fram låter man helt enkelt näsla generation la hand om heta saken.Den som fattar beslut om att inte ta hand om avfallet och att stå förkostnaderna i samband därmed kanske är pensionerad när det är dags att ta itumed frågorna på allvar. Detta är en av de frågorsom det vore myckel intressant all få belysta. () kortgenmäle: Lät mig börja bakifrån, när jag nu replikerar . Ävenjag lycker att det är tråkigt att Eurochemic läggs ned. Det sade jag också imitt förra inlägg. Men jag kanske inte lolkar nedläggningen pä precis sammasätt som . Såvitt jag vet var det helt enkelt pä det sättet attFrankrike och redan satt i gång egna projekt på upparbetning ochåtervinning, och därför ville man i de länderna inte fortsätta alt betala lillEurochemic, eftersom de hade andra och mycket större projekt pä gång. Dä fannsig övriga stater inte kunna komma överens om hur mycket de skulle bidra med.Vi vet ju att det tyvärr har varit svårt att åstadkomma internationelltsamarbele pä det ekonomiska området i en mängd olika fall. är helasanningen bakom mysteriet Eurochemic. Det finns inga konspirationer bakom delbeslutet, ! Jagvill säga några ord bara också om nollalternativet, så all vi klarar ut det.Jag tatar om nollallernativ och nolltillväxt på kort sikl. inte atl ett sådantnollallernativ är möjligt utan utomordentligt hårda regleringar ochransoneringar, hög arbetslöshet och betydande problem i samhällel i desshelhet, om vi inte får en mjuk bromsslräcka, där vi successivt arbetar oss in ien annan energistruktur. Den kan vi nä kanske ; Det skall varamålsättningen. må ha gjort sina egna utredningar - jag tror ändåatt både och en mängd andra både svenska och utländskautredningar övertygande bevisar detta, . Jag tror inte vi vidarebehöver diskutera möjligheterna att utan svåra friktioner, motsättningar ochproblem ä-sladkomma en nolltillväxt på . FruHambraeus säger att de som vill bygga ut kärnkraften - och därmed buntar honliksom ihop alla de människorna -också vill använda fossila bränslen. Vi äralla - vad vi än har för uppfattning - pinsamt medvetna om att vi inte kankomma ifrån de fossila bränslena, att de har miljöeffekter, osv. Men, fruHambraeus, om vi kommer överens om en viss mjuk bromssträcka, sä måste man, omde får bestämma som vill riva dagens kärnkraftverk och inte utnyttja dem enskortsiktigt, importera många miljoner ton olja eller kol mer fram till slutetav 1980-talei än vad som annars skulle behövas - om man inte vill bygga utvarenda meter orörd älv i vårt land, och det tror jag inte är mening. Jag skatt inte föriänga den här debatten. Jag gick ursprungligen in iden för att betona de utomordentligt viktiga aspekterna angående kontrollen avdet klyvbara materialet internationellt. Pä den punkten vill jag avslulningsvisuttrycka förhoppningen att arbeie skall vinna ökad anslutningäven i andra länder. Delta är ett komplicerat problem, och det är glädjandeatt det råder total enighet över partierna åtminstone i den frågan. Ang.försäljningen av svensk atotn-kraftsteknik till utlandet FruHAMBRAEUS (c) kort genmäle: Vad sade om hur samhälletskutte se ut med ett nottatiernativ må vara uttryck för tro. Jaganser definitivt inte all del finns större anledning att ha den tron än attlila till de beräkningar gjort, och han har kommit fram till atldel går myckel bra att förverkliga ett nollallernativ ulan att förändrastrukturen i vår biandekonomi. har myckel intressantaförslag när del gäller hur man skutte kunna åstadkomma ett bättre samhälle medett nollallernativ. Hen (): Jagbegärde ordet när industriministern sade sig citera . Vad hani själva verket citerade var en rubrik i . Det är en god princip närman läser tidningar att inte bara läsa rubriken utan också läsa artikeln. IExpressenartiketn återgavs det nämligen helt korrekt vad sagt, vilket inte var det som industriministern här relaterade. ThorbjörnFälldin har naturiigtvis inte sagt atl man med omedelbar verkan skall riva nedde kärnkraftverk Ang.försäljningen av svensk atomkraftsteknik till utlandet Vad han harsagt är att om i vår kommer fram till att vi inte kan accepterakärnkraften som energikälla, sä måste den slutsatsen också gälla de elvakärnkraftverk som finns eller är under uppbyggnad och om vilka alltsåtidigare fattat beslut. Detta tror jag är en logik som även herrindustriministern måste instämma i. Är de tretton ännu inte beslutadekärnkraftverken farliga, sä är förmodligen också de elva beslutadekärnkraftverken lika fariiga. Industriministernsäger att om man säger nej till kärnkraften måste man också visa hur vi iframtiden skall klara energiförsörjningen. Det är naturligtvis ett rimligtpåstäeende. Men är det ju sä - och det vet naturligtvis industriministernmyckel vät - att det nettotillskott av energi som kärnkraften kan ge oss underdet närmaste decenniet, och kanske än så, är högst blygsamt.Det diskuteras t. o. m. om det över huvud taget är fråga om något nettotillskott,eftersom utbyggnadsarbetet för kärnkraften kräver så mycket energi. Attkompensera den nettoskillnaden - om den över huvud taget finns - blir alltsåinte särskilt svårt. Därmed faller ju också resonemang om att delskulle behövas import av enorma mängder olja, ifall man avstår fränkärnkraften. Det stämmer alltså inte; den där stora skillnaden i nettoutrymmeav energi finns inte mellan de här bägge alternativen. Detvar intressant atl höra pä industriministerns utläggningar över de våldsammakonsekvenser som skutte uppstå, om vi skutte avstå från kärnkraften. Vi fickklart för oss atl samhället mer eller mindre skutte lamslås och atl vi skullefä massarbetslöshet. Industriministern ger alltså svenska folket tvåalternativ. Det ena är utbyggnad av kärnkraften och det andra är ett tamslagetnäringsliv, som inte kan investera, och dessutom massarbetslöshet. I sammaandetag får vi emellertid reda på att industriministern inte har tagitställning - han avvaktar diskussionerna i rädslagsgrupper och studiecirklar.Det innebär alltså att han ännu inte har bestämt sig för om vi skatt hamassarbetslösheten och det lamslagna näringslivet eller om vi skall bygga utkärnkraften, men med kännedom om industriministerns ansvarskänsla är det klart kan misstänka atl han kanske innerst inne ändå redan har bestämt sig förkärnkraften. Del är nog i alla fatt en slutsats som det ligger nära till handsalt dra för människor ute i rådslagsgrupper och studiecirklar. Som jag sagt tidigaretrorjag dock att den här motsatsställningen, som industriministern försökerutmåla, inte stämmer med verkligheten, eftersom kärnkraften under det närmasteårtiondet inte kommer alt ge oss dessa stora nel-totillskott av energi. Intressantatt konstatera var också att industriministern sade alt han kunde tänka sig atlacceplera all vi hamnar i ett läge med notltillväxt. Anläggerman verkligen del perspektivet, harjag svårt att förslå vad man över huvudlaget skatt med kärnkraften titt, eftersom man i det läget, när kärnkraftenbörjar ge oss väsentliga nettotittskolt av energi, enligt industriministernsbedömningar redan har uppnått nott-lillväxllägel. Det är naturligtvis rimligareatt i stället utnyttja den tid vi har på oss till attutveckla de alternativa energikällorna: vindkraft, solenergi, vissvidareutbyggnad av vattenkraften, som inte tar i anspråk några nyaNorriandsätvar, osv. Det är också hett klart att om vi gör den satsning på kärnkraftensom förestås, kommer vi också att försumma möjligheterna att vidareutvecklaandra alternativa energikällor. Låt mig beträffande avfallshanteringen säga till att debedömningar som har gjorts klart visar - jag upprepar det - all frågan omavfallshanteringen på kort sikt - kort sikt är 15 ä 20 ä - är löst.Det har också här talat om. Vihar även att vänta ett förslag frän avfallshanteringsutredningen om hur vi meraslutgiltigt skall klara problemet, och redovisades iradio tankegångar i den här frågan, varför jag inte skallyllertigare gä in pä dem nu - har redan nämnt om dem. Jaghar hävdat att vi har erfarenhet - vilken inte bygger på hypoteser utan på renerfarenhetsbasis - från hanteringen av avfall, eftersom vi har haftkärnkraftverk för kommersiellt ändamål i drift 20-25 är med denavfallshantering som därvid har varit nödvändig. Det är alldeles riktigt att någotav de företag pä den europeiska marknaden som har skött detta arbeie harupphört med den kommersiella verksamheten -har anfört skälendärtill, och det stämmer att det har varit av ekonomiska skäl, eftersomFrankrike och nu har byggt upp egna anläggningar. I finns detbara två anläggningar, en i och en i . Därmed har det enligtEurochemics egen uppfattning inte blivit kommersiellt lönande att drivaverksamheten, men denna anläggning kommer i fortsättningen att drivas föravfallshantering i internationell regi. Man kommer alltså att ta vara på deerfarenheter som man har fått. Beträffandenollalternativet, som efleriyste, vill jag komplettera vad somhar sagts lidigare. I näringsutskottets betänkande förutsattes altenergiprognosutredningen skulle belysa ett nollallernativ. Utredningen anseratt den har gjort detta genom de räkneexempel som finns i den särskildabilagan. Exemplen avser olika områden. Någon total sammanställning har integjorts, eftersom utredningen anser det omöjligt. HerrGransledt var en smula förvånad över atl jag har den uppfattningen alt vi omkanske borde kunna vara framme vid en nolltillväxt. Jag grundar dennamin uppfattning på att vi har en hög energikonsumtion, alt vi enligt deföreliggande planerna - och det är dem som jag arbetar efter - kommer att byggaut vår energiförsörjning. När säger att jag redan har tagitslällning är det ett resonemang som saknar undertag. Jag arbetar med de planersom föreligger, de beslut som har fatlat och som innebär att vi skallbygga 11 kärnkrafisreaklorer, vilket arbete pågår. säger nuatt "det där betyder ingenting, det blir inget Ang.försäljningen av svensk atomkraftsteknik till utlandet Ang.försäljningen av svensk atomkraftsteknik till utlandet energitiltskott".Herr , del blir 53 miljarder kilowattimmar 1981 när de här 11reaktorerna är i funktion. Det ger oss möjlighet titt en samköming mellanvattenkraft och kärnkraft som innebär att vi kan bygga ut effekten i en del avde 11 kärnkraftverk som har tagits i anspråk. Det är ju denenergimängden vi diskuterar, som vi räknar med i vår planering och som vi skallbygga ut vår industri på. Vad frågan gäller är om vi skall fortsätta enutbyggnad. Det är ju detta som vi överväger. Är det rimligt eller inte? Kan viklara energiförsörjningen på annat sätt? Jaghar träffat åtskilliga som hörde centerpartiledaren i TV, och vi skall begäraatt fä en utskrift av vad han sade. Han hade den mycket bestämda uppfattningen,även om han i efterhand har sagt att det är hans personliga uppfattning,att manomedelbart börstoppa utbyggnaden. Men all righl, skjut upp beslutet till nästavår, när ni nu redan har en ståndpunkt som jag förmodar kommer att innebära attni för fram dessa förslag. Men ställs ni då inte inför uppgiften att svara påhur man skall klara energiförsörjningen framöver med borttagande av de iplaneringen inlagda 50 miljarderna kilowattimmar? 50 miljarder kilowattimmarkan vi förmodligen fä fram genom att ta in ytteriigare 5 ä oljapå bekostnad av u-tändernas levnadsstandard och möjlighet titt energiförsörjning,på bekoslnad av vår vatutabalans. Ytlerligare 5 ä olja kommermed dagens priser att kosta oss ca 2 miljarder ytteriigare i import. Vi vet attvår kostnad har ökat med i förhållande till i fiol,vilket innebär atl vi kommer att fä elt underskott i vår handelsbalans på 2 ä 3miljarder kronor. Tror ni att vi utan vidare kan lägga på 1 eller 2 miljarderkronor pä vårt underskott? Vilken situation hamnar vi inte dä i! Kanske i sammasom och upplever. Ni kommer inte förbi att för de svenskamedborgarna tala om vad alternativet innebär och vad det kostar. Ja,men det är ju enkelt, säger ni. pä litet mer pengar på forskning avvindkraftens och solenergins möjligheter! Vi lägger ut åtskilliga miljoner förforskning på dessa områden. De presenterade förslagen har del ännuinte funnits möjligheter att utnyttja praktiskt. Det är länkbart atl det blirmöjligt i framliden, och den saken skall vi undersöka. Vi är enligt minuppfattning skyldiga att undersöka varje alternativ möjlighet förenergiförsörjningen. Jagtycker att del vore rimligt atl dra vissa slutsatser av den erfarenhet somNorge har gjort. I har man som bekant hittat otrotiga mängder av olja ochnaturgas ulanför sina kuster. Om tvä är kan man ur kanske ta fram ca40 miljoner ton olja och - omräknat i ton - lika mycket naturgas. Men på grundav att man missat sin energiförsörjning genom återhållsamhet ivattenkraftsutbyggnaden ställs man inför problemet att man inte kommer att hatillräckligt med energi . Detta innebär ingen kritikmot våra grannar, utan det är bara en upplysning som det i sammanhanget är värdefulltatt ta del av. Det är möjligt att vi i våra samtal om oljeimport frän kankomma fram till all vi skallbistå våra grannar till dess de hunnit bygga ifatt sin energikonsumtion. Menjag upprepar: Trots tillgången pä dessa mängder av olja och naturgas ställsman i inför dessa svårigheter. Delär sådani jag menar att man i alltför slor utsträckning underskattar. Vi har enplanering för vår industris ulbyggnad. Industrin har anledning att räkna medalt vi skall kunna klara den energiförsörjning som ingår i planeringen. Kan viinte göra det är det vår skyldighet att säga till industrin, att den inte harmöjlighet att bygga ul i den omfattning som planerna förutsätter. Vi skatt däockså ha djärvheten att säga att det belyder att vi inte kan ge medborgarna ivärt land beskedet att det bör vara möjligt atl klara sysselsättningen och endräglig inkomst även om strukturomvandlingen fortsätter atl slå ut människorfrån verksamheter som de är sysselsatta med. Men del är sådant jag anseratt ni i alldeles för hög grad nonchalerar. Vi måste här allvartigt diskuterasamhällets utveckling, möjligheterna till sysselsättning, inkomster och försörjning.I den diskussionen är energifrågan ett utomordentligt viktigt element. Skullevi komma fram till atl riskerna med den form av energi som vi är beredda attförsörja industrin och andra konsumenter med är så stora atl vi är beredda altstoppa utbyggnaden, är det vår skyldighet antingen att erbjuda alternativ elleratt säga atl vi väsentligt måste skära ned vår standard. Jagläser med stort intresse de remissvar på energiprognosutredningen som kommerin. Jag tog del av TCO:s yttrande. På fyra sidor - om jag minns rätt- talar man om hur nödvändigt det är atl vi har möjligheter alt också framövererbjuda rhänniskorna sysselsättning och en förbättrad standard, hell iöverensslämmelse med de krav som ställs i den aktuella lönerörelsen.Slutklämmen är dock något av en väsi-götaklimax i sä måtto som man säger alt viskall vara försiktiga i fråga om utbyggnaden av atomkraften. Jag anser atl delena har samband med det andra. Det är möjligt att vi kan klara det genom enannan lösning, och om någon sådan anvisas, fär vi diskutera den. Jagåtervänder , herr talman, till den konklusion som drogav mitt uttalande atl vi bör kunna klara en nolltillväxt. Jagupprepar vad jag sade: Jag förväntar mig en fortsatt ökning men en avtagandeökningstakt. Det innebär att vi med en ca Ivä-procenlig utveckling under denärmaste åren fram mot nolltillväxt skulle komma upp i entoialkonsumtion som ligger 25 ä över vår nuvarande totalaenergikonsumtion pä 400 miljarder kilowatt-timmar. Jag tror atl vi därefter harmöjligheter all klara nolltillväxten. Min beräkning och bedömning skiljer siginte från den som amerikanerna har gjort alt man efter en 15-årig bromsslräckakan komma fram till en nolltillväxt. Detkommer att krävas myckel av såväl den svenska industrin som de svenskamedborgarna - det har jag sagt tidigare. Ang.försäljningen av svensk atomkraftsteknik till utlandet Ang.försäljningen av svensk atomkraftsteknik till utlandet kräva åtskillig planeringoch omställning av vårt samhälle för att vi skall kunna vänja oss vid attenergimängden inte fortsätter att bara öka -och därmed också våra möjlighetertill konsumtion. Jag tror att vi är mogna för att under en övergångstid arbetaoss fram till det resultatet. Om vi näsla vår skulle komma fram till att deltabör vara möjligt -jag säger om vi gör det, och vi ställer in oss på det - dätror jag också att utbyggnadsprogrammet inom kärnkraftens område kan bliförsiktigare än det som CDL har presenterat. Vi bör då kunna få möjlighet atlefler nästa är avvakta några är innan vi tar ställning till om del blirnödvändigt att bygga ut fier anläggningar eller lokalisera till någon ny plats.Forsknings- och utvecklingsarbetet kanske dä också kan ge oss mer upplysningarom alternativa energikällor, upplysningar pä vilka vi om tre eller fem är -1978 eller 1980 - kan grunda våra beslut om energiförsörjningen för 1990-talet.Nu är det vår skyldighet atl ge anvisningar om hur vi skall försökaklara energiförsörjningen - som jag hoppas - fram . Hur mycket pengar och hur mycket olja har del kostal att få fram denenergi som man hoppas att kärnkraften skall ge oss ? Om vi hade använtdessa pengar och den oljan dels för besparingsåtgärder, dels till att fä framalternativ energiteknik, som utgör en långsiktig lösning, hade vi inte dåmycket stor anledning atl känna oss trygga inför att det går att få fram energipå det sättet i stället? Vore inte det ett mycket bättre sätt? Detär onekligen lättare för ett parti i regeringsställning än för oppositionenatt få fram det besluisunderiag som verkligen behövs. Industriministern kräverhär att oppositionen och miljögrupper utan andra resurser än vad sommedborgarna samlar ihop på frivillig väg skall lägga fram alla färdigaalternativ som behövs för att vi skall slippa den lösning som regeringenplanerat, nämligen kärnkraften. Självfallel borde del vara regeringens sak attgenom att skaffa fram det beslutsunderlaget verkligen se till att vi har envalfrihet. Beträffandeavfallsfrågan säger industriministern att denna är löst pä kort sikt sä tillvida att man vet vad man skatt göra med avfallet i 15 är. Om man skapar ettmaterial som måste hållas isolerat i biosfären i evighet och tror att man pädet sättet kan klara avfallsproblemet i 15 är men inte längre, så kan jag intetycka alt problemet är löst. Erfarenheten har dessutom visat att det inte gåttsärskilt bra att lösa problemet med de metoder regeringen har tänkt sig. IHanford i har avfallstankar täckt ut högaklivt avfall i marken, och dellaavfall har börjat komma ut i biosfären. Vi vet inte vad som på lång sikl kommeratt hända som resultat av detta. Erfarenheten har alltså varit negativ. Hen (): Industriministern lalade om atl kärnkraften kommer all ge oss 50miljarder kilowattimmar i mitten av 1980-lalet. Det är naturiigtvis riktigt,men det är en bruttosiffra. Del resonemang jag förde var emellertid inte ellbrutloresonemang utan ett netloresonemang om hur myckel energi vi får frånkärnkraften sedan vi dragit bort den energi det kostat atl bygga upp den. Detär en väsentlig skillnad. Ur delta perspektiv blir del nettolittskoll vi fårfrån kärnkraften under del närmaste årtiondet ganska marginellt. Industriministerntovade all begära en avskrift av vad sagl i TV. Del är enklok åtgärd. Dä kanske fetcileringar kan undvikas i fortsätlningen. Rubrikernai är inte någon särskilt pålitlig källa. Vifick reda pä att åtskilliga miljoner satsats på forskning om alternativaenergikällor. Det stämmer naturiigtvis också, men det skulle vara roligt attvela hur mycket, uttryckt i promille, av det som satsals pä forskning kringkärnkraft som satsats pä forskning om alternativa energikällor. Del går säkertall få reda på den siffran ulan alliför slorl besvär. Vad som i varje fatt ärvärt all notera är att siffran förmodligen fär anges i promille. Jämfört medsatsningen pä kärnkraft är det alltså en väldigl blygsam andel. Omde elva kärnkraftverken byggs ul kan de eller framemot1990 svara för ungefär tio proceni av vår energiförsörjning, vilket enligtindustriministerns egna siffror skutte betyda ungefär hälften av dentillkommande energin. Huvuddelen av denna mängd går emellerlid bort för attbygga upp kärnkraften. Del hävdas emellertid alt värt näringsliv slår ochfaller med litlskottet från kärnkraften. Man brukar beskylla kärnkraftensmotståndare för all bedriva skrämselpropaganda, men enligt min uppfallning ärden typ av beskrivningar av ell lamstagel samhälle med massarbetslöshet somlämnats i denna debatt verklig skrämselpropaganda. Ang.försäljningen av svensk atomkraftsteknik till utlandet Jag har inte försökt mig pä någon skrämselpropaganda. Jag har inte saglall del blir massarbetslöshet. Men jag har sagt all de akluellainvesteringsprojekt som skogsindustrin och åtta - tio av våra största förelaghar presenterat kräver åtskilliga miljarder kilowattimmar - för skogsindustrin9 miljarder, och för de andra industriföretagen ungefär samma mängd, skuttejag gissa. Om vi inte kan säga att del i våra planer för de närmaste fem - åttaåren finns utrymme för de energititlskott som möjliggör dessaproduktionsökningar - och de berör bara en smal sektor av näringslivet - säställs vi inför problem. Förelagen lär då få begränsa sina utbyggnadsplanereller förverktiga dem i andra tänder. Del är inget hot. Del är bara derealiteter vi har att räkna med i den debatt vi för. Vi lalar ändå om expansivaförelag som förvänlas ge sys- Ang.försäljningen av svensk atomkraftsteknik till utlandet selsäitning i moderna,effektiva industrier i områden där annars strukturomvandlingen står utåtskilligt av annan industriell verksamhel och ställer människorna införarbetslöshet och svårigheter. Jaghar inte försökt mig pä någon kvantifiering. Det tycker jag tillkommerindustrin för att ställa oss inför alla de realiteter vi har alt beakta i frågaom energiförsörjningen. FruHambraeus och säger att de 50 miljarder kilowattimmar somkärnkraftreaktorerna kommer att producera 1982 inte är någol nettolittskott.Vattenfalls beräkningar gäller det lillskoil som kommer all tillföras vårenergiförsörjning, 53 miljarder kilowattimmar för att vara mer exakt. Då frågarfru : Hur mycket energi har det kostat alt ta fram kärnkraften? Jagsvarar: Inte mer energi än all vi har haft tillräckligtutrymme för all bereda våra medborgare i huvudsak den ökning ienergikonsumtionen som de har ställt anspråk på. Den industriella utvecklingenhar kunnal fortgå med tillskott av energi, även med en ökning av energimängden.Utbyggnaden av kärnkraften har därför inte från energisynpunkl varit en faktorsom dragit ner våra möjligheter att fortsätta utvecklingen i vårt samhälle. Delhar samband med den planering för energiförsöriningen som legal som underiag. Däremolhar vi väl anledning alt ställa oss frågan: Skall vi också fortsättningsvisför vår energiframstättning till vara beroende av oljan, ochdetta med de kostnader som oljeimporten för med sig, med den ändlighel itillgången som vi ändå måste räkna med och med de bekymmer för ungefär tvåtredjedelar av jordens befolkning som kostnadsslegringarna innebär? Har virätt all bara ta för oss? Är det inte vår skyldighet att undersöka om vi harmöjligheter till alternativa lösningar av energiförsörjningen? Jag delar denuppfattningen atl vi skall undersöka vilka möjligheter vinden, solenergin ochdet geotermiska området har att erbjuda. Ännu har dock ingen kunnal visa påalt en avgörande del av vår försörjning skulle kunna hämtas därifrån. HerrGranstedt säger - jag tyckte nästan att jag uppfattade en biton av ironi - all50 miljoner kilowattimmar är 1990 kanske ulgör 10 proceni av den totalaenergimängden. är inte heller så litet. Det beror naturiigtvis ocksåpå vilka beslut vi kommer att fatta .