prot · FX09130 · 1974-12-31 00:00:00 — Närdet gäller frågan om lagstiftning mol könsdiskriminering har vår grupp vidbehandlingen av folkpartimolionen och den reservation som finns i frågan funniten hel det att la fasta på. Men då vi anser det angeläget att ytteriigare prövakonsekvenserna av sådan lagstiftning kommer vi att vid dagens omröstning avståfrän att rösta pä den punkten. Jag ber ytterligare en gäng alt få yrka bifall till reservationen 2 avherr Lorentzon. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Underdella anförande överlog herr försie vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Lät mig först rikta ett tack till utskottsmajoriteten för denvälvilliga behandling som getts ett av huvudkraven i motionen 1542, nämligendet som gäller tillsättandet av en pariamentarisk utredning med uppgift attlägga fram program för jämlikhet mellan könen. Utskottsmajoritetenunderstryker att utredningsarbetet i jämslälldhetsfrägor har stortallmänpolitiskt intresse och är av betydelse för snart sagl hela samhällslivet.Mot denna bakgrund menar utskottet att det är angeläget att utredningsarbetetutföres under parlamentarisk medverkan. En sådan ordning står också iöverensstämmelse med traditionen i svensk politik. 4 protokoll 1974. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Medanknyining till detta sistnämnda vill jag framhålla atl här verkligen finns entradition inom svensk politik. Det mera medvetna arbetet på att utjämnakönsskillnader och åstadkomma likställighet mellan män och kvinnor har pågått idrygt i värt land. Redan tidigt visade detta arbete en tendens attspränga befintliga partigränser och gå ut över dåvarande klassgruppenngar.Kvinnorörelsen, som blev den godtagna benämningen på samlade strävanden frånenskilda och organisalioner att göra män och kvinnor till jämställdamedborgare, fick anhängare bland både kvinnor och män och från vitt skildaläger i samhället. Detta kan också spåras vid riksdagsbehandlingen av de mångalagfrågor senare hälft vilka betecknar olika trappsteg påvägen till medborgarskap och människovärde för kvinnorna. är vi långt borta från dessa för oss ofta kufiska diskussioner, som dockvar nödvändiga för att rasera de murar som omgärdade kvinnorna. harkvinnorna i vårt land fulla medborgeriiga rättigheter. Vad det nu gäller ärdels att trygga kvinnornas ställning i förvärvslivet, dels att effektivtangripa kvardröjande attityder gentemot kvinnor och män och deras traditionelltpåtvungna roller i samhällel, attityder som hör hemma i det samhälle som jagnyss erinrade om men som icke har någon relevans för nutida förhållanden. Ändåhar de visal sig seglivade ungefär som katten med sina påstådda nio liv. Motarman bort dem på ett håll, dyker de upp på ett annal. Vi är alla medskyldiga idetta rollspel, ofta med en aningslöshet som är både förvånande och skrämmande. , , har vi försökt att göra vad på ossankommer för alt komma bort från dessa roller. Vi driver en kampanj. Delatansvar i hemmet, där vi vill rikta uppmärksamheten på att just hemmen ärden kanske mest odemokratiska arbetsplatsen och den plats där dentraditionella rollfördelningen förekommer mest renodlad. Ireservaiionen 1 menar reservanterna all båda dessa krav - den bredaförankringen och den pariamentariska medverkan - tillgodoses genom den redanbefintliga delegaiionen för jämställdhet mellan män och kvinnor och genom dentill denna delegation knutna s. k. stora delegationen, där bl. a. de politiskapartiernas kvinnoförbund är företrädda. Reservanlerna lalar om splittring avarbetet och försämrade möjligheter all lösa sakfrågorna och yrkar utifrån dettaavslag pä bl. a. yrkandet i motionen 1542. Jagkan inte instämma i denna uppfattning, och redan från delegationens tillkomsthar vi i vänt oss mol all detta för hela folkel vikligajämställdhdsarbde inte har fått pariamentariska arbetsformer.Jämställdhelsdelegationen arbetar direkt under statsministerns i regeringenskansli. Dess sammansättning är icke parlamentarisk. Kravei på insyn ochmöjlighet all på ell tidigt sladium påverka besluten är icke lillfredsslällandetillgodosett. Jämslätldhetsdetegationen- den lilla delegationen - är i förhållande lill den s. k. storadelegaiionen ett helt självständigt organ. Stora delegationen, där detpariamentariska inslaget finns, är av rådgivande karaktär. De egentligabesluten har vi i den stora delegationen myckel små möjligheler, om ens någraalls, atl påverka. Vanligen är åtgärderna redan beslutade när de presenteras istora delegationen, där vi närmast har att dela med oss av de erfarenheter vihar av förhållandena ute på det praktiska fältet. Detta är ingetlillfredsslällande sakernas tillstånd när del gäller del fortsattajämställdhetsarbetet. Stora delegationens sammanträden är också alltför få föratt ge önskvärd konlinuerlig kontakt med arbetet. Inte minst har man erfaritdetta inför det kommande internationella kvinnoåret, där förberedelserna förSveriges del lagts pä jämställdhelsdelegationen. Det påtalades t. ex. i denstora delegationen alt var sent ule med alt vidta dessa förberedelserför det internationella kvinnoåret, men vi fick som svar att eftersom man varsent ute internationellt blev också förberedelserna försenade i . Ändåhar man vetat alt det internationella kvinnoårel skulle komma, ochom god vilja hade funniis, kunde man på ett tidigare stadium ha tagit upp dennafråga. Jagskulle kanske också säga några få ord till , som ifrågasatte omvi som representerar de politiska kvinnoförbunden också har dessa partiersförtroende. Det har vi verkligen. Vi har deras fulla förtroende, men vi kanicke arbeta effektivt och under fullt ansvar med de arbetsformer som den storadelegationen har . Lålmig också erinra om alt en parlamentarisk utformning av jämställdheisarbelelvore hett i överensstämmelse med den nya grundlag som antog undervåren och som träder i kraft vid nyår. Det heler där i 1 kap. 1 § alt all maktutgår från folket och att är folkels främsta företrädare. I 2 kap.slås fasl att samhällel skall verka för rättvisa och jämlikhet mellanmedborgarna. Jämställdhetsarbetet har alltså en rent grundlagmässig anknytning,och det vore fullt i överensslämmelse med denna nya grundlagsanda att del skeri pariamentariska former. Ifortsättningen diskuterar utskottet olika vägar all lillgodose kravei på parlamentarisk medverkan. Detta kan, menar man, ske t. ex. genom att jämställdhelsdelegationen förstärks med ledamöter frän de politiska partierna. Om detta befinnes mindre lämpligt, bör en pariamentarisk kom mitté kunna tillsättas och överta mera långsiktiga projekt och förslag av principiellt intresse, medan själva delegationen fortsätter att påverka utvecklingen i dagsaktuella frågor. Den sistnämnda vägen förefaller mig vara den mesl lämpliga. Jagber alltså, herr talman, att här fä yrka bifall inrikesutskotietshemställan under punklen 1, beträffande utredningsverksamheten i jämslälldhetsfrägor. Utskottethar också välvilligt behandlat det förslag till försöksverksamhet meddeltidstjänster som jag ställer i min moiion. Förslaget gäller att när så ärmöjligt låta tvä makar dela en befattning. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. slag pågår iNorge, och gjorda erfarenheter har varit enbart positiva och manattitt atl gå vidare. HerrRomanus menade i ett inlägg att delta knappast skutte kunna fä sä storomfattning. Jag vill i slället säga att det kan komma att få en viss praktiskbetydelse. 1 har man t. ex. konstaterat atl det är en form som ungaföräldrar som inte är färdiga med sin utbildning anser vara lämplig för demfram lill dess att utbildningen är hell slutförd. Del viktigaste är emellertidpå denna punkt att vi inte fastnar i en trång inriklning utan all vi prövarmänga vägar för att finna rikliga lösningar. Frågorrörande deltidsarbetet har länge varit eftersatta både när del gällerarbetsförhållanden och när det gäller anställningstrygghet. Man kan uppriktigtbeklaga detta eftersom deltidsarbetet berör ett stort anlal kvinnor. Mer än entredjedel av kvinnorna bland arbetskraften eller av alla kvinnor iåldrarna utgjorde dellidsarbelskrafl 1973. Knappasl någonting talarför all andelen väsentligen ändrals . Detär därför nödvändigt att man går vidare och prövar olika möjligheter, inteminst för att komma ifrån det otillfredsställande förhållandet attdeltidsarbete fått en viss sekunda karaklär och närmast blivit ett slagsnödfallsutväg för kvinnor att hjälpligt klara både familj och yrkesarbete.Deltidsarbete, riktigt använt och värdesatt av samhällel, är en tillgång all tatill vara för både män och kvinnor, inte minst under de är när de har barn somlar i anspråk deras lid och krafter. Vi bör alltså inrikta oss pådeltidsarbetet som en med heltidsarbdd jämställd anställningsform. Jagvill därför, herr talman, yrka bifall till ulskotlels hemställan under punkten6. Jagyrkar, herr lalman, bifall även till övriga punkter i utskottets hemslällan. Lätmig till sisl säga atl vi i värt land inför det kommande internationellakvinnoårel kan konstatera atl vi, när det gäller jämställdheten mellan män ochkvinnor, pä väsentliga punkter nätt principielll rikliga lösningar, inte minsti fråga om kvinnans rättsliga ställning. Vad det nu gäller är atl gä vidare ochse lill att praxis kommer i överensslämmelse med lagarna. Där, herr talman,menar jag all en pariamentarisk förankring av jämställdhetssträvandena ärriktig och nödvändig. I detta anförandeinstämde i (c). () kortgenmäle: Jag skulle lill stora delar vilja instämma i vad har sagt- myckel av del är sådant som man gott kan skriva under. Menhon kanske inte riktigt gjorde mig rättvisa med påståendet alt jag tycktes menaalt synen pä kvinnorna som arbetskraftsreserv hör historien titt; jag skullealltså ha sagl detta i mitt anförande. Vad jag menade - och jag hoppas att jagockså sade del - var alt den inställningen all kvinnorna skulle vara enrörlig reserv på arbetsmarknaden är ell mönster som häller pä atl brytas. Detär obestridligt, , att sä är fallet. Vi kan ändå med siffror bevisaatt under den senasle lågkonjunkturen behöll kvinnorna sin andel isysselsättningen. De fortsatte att arbeta, de återvände inte - som bestämt påstod - till sina hem och sina tvättstugor. Jag tror inte helleratt man numera väntar sig atl kvinnorna skall bete sig pä del viset. FruMarklund tog också upp låglöneproblemet med utgångspunkt i akluella händelser.Vissl är kvinnornas situation i arbetslivet till mycket slor det förknippad medjusl låglöneproblemaliken - det tror jag vi har sagl i de härdebatterna - men det går inte heller atl bestrida all de senaste årenssatsningar pä låglönegrupperna har betytt ganska myckel för kvinnornaslönesätlning. Det är ju i stor utsträckning jusl de som återfinns längst ner pålöneskalan. Iriksdagen brukar vi inte göra uttalanden i lönefrågor eller över huvud taget isädana frågor som arbetsmarknadens parter förhandlar om, men vi kan ändå medtillfredsslälletse notera att löntagarorganisationerna med stor majoritet haruliatat sig för alt fortsätta satsningen pä den solidariska lönepolitiken. Detkommer givelvis atl betyda lönelyft även för kvinnorna och förbälira derassituation. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Hen iKalmar (s): Jag avser alt i mitt anförande la upp frågor som berör dellid ochfiexibel arbetstid och som har behandlats i utskottels betänkande medanledning av elt anlal motioner. Gemensamtför flera motioner är att de syftar till alt få fram en ökning av möjlighelernatill deltid. Delta skall gälla speciellt del statliga området, har del sagts.Nu kan man fråga sig: Varför just del statliga området? Man kan väl i så falltänka sig hela arbetsmarknaden, tycker jag. Vidare önskas en förbättring av desociala förmånerna , varvid deltidsarbetet skall värderas högre. Frågornaom deltidsarbetet kartläggs av jämställdhelsdelegationen. En rapport väntasunder . Utredningen om den statligt lönereglerade sektornbehandlar också deltidsarbetet, och det kommer även atl behandlas avsysselsällningsulredningen. Samma sak gäller ar-belslidsdelegalionen. Delär alltså ett slorl antal utredningar som pågår i dessa spörsmål, och man kanfråga sig varför del är nödvändigt all hasta. Jag tyckte atl sadenågra kloka ord när han framhöll atl det är förståndigt alt utreda, så att manvet vilken grund man slår pä och vad man fattar för beslut. Vi tycker nog attdet inte finns någon anledning atl hasta vidare här, speciellt som man kanskekan ifrågasätta åtminstone några av de uppgifter som har lämnats ireservalioner och motioner men också delvis i utskottsbetänkandet. Närdel gäller del avsnilt som lästes upp här av fru om deltidsarbetetmåste jag säga alt jag tycker att utskottet avslutar den Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. delen med all göra enminst sagt kryptisk skrivning som man vill ge Kungl. Maj:t,lill känna. Bl.a. sägs det all man skall möta den ökade efterfrågan pä deltidsarbete. Iutskotlsarbelet har vi inte haft några uppgifter om della, men fru af Ugglassade i sitt anförande atl man visste att det är många som söker dellid. Jagskulle gärna vilja fråga utskottsmajoriteten - och det är kanske fru af Ugglassom svarar för den: Kan vi fä de här uppgifterna om hur del ser ul på deltaområde? Jag har vissa uppgifter som i slällel pekar ål andra håltet. Skulle detvara sä all mina siffror är riktiga, så är det ju en räll underiig hemställansom utskottet gör till regeringen. Jag tror atl det av den anledningen är skäli att avvakta och se. Vidarevill man ha försöksverksamhet med en ordning som innebär all två makar skall fådela på en befattning. Jag tror i likhet med att det är en mycketliten procent av arbetstagarna här i landet som har elt yrke och en utbildningsom gör atl det skulle passa atl ha denna kombination. Det skulle ju annarskunna uppstå de mest horribla situationer, om man skutte genomföra dennaordning. Vi har exempelvis i värt utskott en ledamot som är barnmorska. Hon ärgift med en snickare. Jag vet inte hur det här skutte kunna kombineras. Denenda likhet som jag vel finns är att båda möjligen använder tång någon gång.Men jag är inte övertygad om att blivande mödrar skulle vara förtjusta i all ensnickare använde barnmorskelången. Förövrigl kan man fråga: Vad är del för jämlikhet som det här skulle innebära? Detär ju bara några fä som skutte kunna utnyttja denna möjlighet - flertaletskulle aldrig kunna fl nytta av den. Därför kan jag inte se all del finns någotskäl till att genomföra en sådan här försöksverksamhet, och jag tyckeratt detaren underlig hemställan till regeringen all försöksverksamhet av delta slagskulle startas. Viskall komma ihåg alt systemet med dellid är ingalunda problemfritt, och del urmånga synpunkter. Jag hävdar atl vi inte skall driva det här så långt all vihamnar i den situationen atl de som söker kanske ivingas ta deltid föratl över huvud taget få sysselsättning. 1reservaiionen 4 uttalar vi att man bör avvakta alt det pågående utredningsarbetetslutförs och alt man sedan på basis av del arbetel skall utforma förslag som vikan lägga titt grund för besluten. Jag tror atl det hade varit klokt om ocksåutskottsmajoriteten gått pä denna linje. Desociala förmånerna vid deltidsarbete är naturiigtvis en viktig fråga. Men vihänvisar här till LO-SAF-överenskommelsen som ju nu skall följas upp påförbundsnivå. Detta kommer säkeriigen arbetsmarknadens parter atl klara ulannågon som helsl inblandning från sida. Vadgäller fiexibel arbetstid har moiionskrav framförts all pågåendeförsöksverksamhet skall utökas. Som påvisas i ulskolisbetänkandel har en sådanvidgning också skett - även lill landsorten, som del framförts krav på. Meninte heller fiextiden är problemfri. Jag tror att varken motionärerna eller desom avgivit reservaiionen 6 har det här riktigt klart för sig. Del borde man juegentligen ha. Del går inte atl komma ifrån att man råkar i konfiikl medreglerna om förskjuten arbetstid liksom med reglerna om överlid och en delannal, och det kan alltså ställa till bekymmer. För all bara nämna elt parsvårigheter. Jagvet att har haft fiextid pä försök, men där har maninte kunnat enas om fortsättningen. Man säger att den goda viljan saknas hoslandstingels ledning. är del ju så att i det fattet ligger ledningen hos enborgeriig majoritet, och det landstingsråd som har hand om dessa frågor hörhemma i . Jag drar därav den slutsatsen atl det är lätt att här iriksdagen ställa krav när del gäller sädana här frågor, men det är betydligtsvårare atl omsätta det hela i praktiken. Motdenna bakgrund lycker jag att erfarenheterna från den vidgade försöksverksamhetsom pågår borde ha avvaktats och att man skulle ha varit mer försiktig.Erfarenheterna är inte bara positiva - även om det finns sådana - och därförskulle man nog, som sagt, ha avvaktat utredningarna och försöken. Meddetta ber jag, herr lalman, att få yrka bifall till utskottets hemställanunder punkterna 2, 3, 4, 5 och 7 samt till reservationerna I och 4. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. () kortgenmäle: i har ställt en fråga lill utskottsmajoritetenangående behovet av och efterfrågan på deltidsplatser. Jag kan bara hänvisatill vad som slår i utskottets betänkande pä s. 10. Jag använde några av desiffrorna i milt anförande och sade att 20 proceni av alla kvinnor i åldrarna16-74 år utgjorde deltidsarbetskraft , dvs. de var deltidsarbetande etterarbetslösa som bara sökte deltidsarbete. Av den kvinnliga arbelskraftsökningenpä 83 000 personer var 40 000 deltidsarbetskraft.Bland männen är deltidsarbete fortfarande relativt ovanligt. var bara2,av alla män i åldrarna är deltidsarbetande. Siffrorna förkvinnliga deltidsarbetande var sålunda mycket högre. i ärju själv man, och det är kanske orsaken till alt han inte är så särskilt intresseradav deltidsarbetet. Detfinns mänga skäl till all människor vill ha deltidsarbete. En del harfamilj och vilt ha en bättre konlakl med sina barn, sin make/maka ellersammanboende. Vidare finns del människor som vill undvika stress. De vill levaell lugnare tiv. De har kanske upptäckt atl livet har andra värden än atl baraslussas mellan arbetsplats och hem eller alt salsa hårt på karriären. Likasåfinns det många människor som vill vidareutbilda sig och som menar alt de underden tiden vill ha kontakt med arbetslivet och därför väljer deltidsarbete. Somjag lidigare sade har de deltidsarbetande länge varit åsidosatta, speciellt närdel gäller de sociala förmånerna. Det vore väl om man nu mera allmänt fick uppögonen för de missförhållanden som där råder Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. och verkligen försöktekomma till rätta med dem. Inte heller har de deltidsanställdas intressen varittillgodosedda på den fackliga sidan. Även där har de ställts ät sidan. Del voremyckel värdefullt om arbetsmarknadens parter nu tog upp de frågorna. Och i delsammanhanget kan man ställa frågan: Hur är det egentligen med dedeltidsarbetande, är de verkligen välkomna i de fackliga organisationerna? Detfinns fackliga organisationer som över huvud taget inte har varitintresserade av de gruppernas problem. FruAF () kort genmäle: i efleriyste statistik över efterfrågan pädeltidsarbete, och har redan anfört en del siffror. Merastatistik finns att hämta i långtidsutredningens belänkande. I den utredningenhar man undersökt hur många kvinnor som önskar deltidsarbete och kommit framlill all efterfrågan är myckel stor. Och i en officiell skrift frånarbetsmarknadsstyrelsen som heter Kvinnorna och arbetsmarknaden understrykerman också den efterfrågan som råder på deltidsarbeten. Ofta är det naturligtvissmåbarnsföräldrar som vill ha sådant arbeie, men man pekar på att också dehandikappade har behov av sådant arbete. Sedanfrågade varför man i delta sammanhang talar särskill om detslalliga området, och där lycker jag att det finns två saker att peka på. Denena är, , att vi lycker att staten bör föregå med gott exempel ialla sammanhang. Den andra är att del finns färre deltidstjänster pä detslalliga området än ule i de enskilda företagen. Vidare kan det vara lättareatt införa kvalificerade deltidstjänster inom den statliga seklorn. Slutligen sade att deltidsarbetetingalunda är problemfritt, och det framhöll jag också i mitt anförande. Delfinns problem där, så länge vi inte har sex timmars arbetsdag. Jag vill därförpeka på vad som slår i senaste numrel av tidningen , därman under rubriken förväntningar jusl diskuterar frågan . Vi måste arbeta i den verklighet vi jobbar i jusl , och där hardeltidsarbetet en plals. Hen () kortgenmäle: i frågade varför det jusl pä del statliga områdetär särskilt angeläget atl få fiera deliidsplaiser. Inom har vi denuppfattningen atl det bör erbjudas fiera deltidsarbeten även pä de privata ochkommunala sektorerna. Och fastän vi vet att del är en komplicerad fråga har vimänga gånger fört fram förstag om rätt lill avkortad arbetstid för människorsom har särskill stort behov av detta, t. ex. småbarnsföräldrar. Men det ärklart att man, som fru sade, kan önska sig alt staten skall vara enföregångare. Om jag inte minns fel var del en gång en industriminister som påen partikongress sade, alt staten skall vara en mönslerarbelsgivare somsärskilt anstränger sig atttillgodose de önskemål lönlagarna kan ha, för all, så all säga, visa hur delskall gå lill. Del är ett skäl lill all slalen borde gä före också när detgäller alt erbjuda deltidstjänster pä ett sådani sätt, all deltidsarbete blirlikvärdigt med heltidsarbete. i och jag känner ungefär samma skepsis inför tanken altmänniskor som är gifta med varandra kan i någon större omfattning delaanställning. Men drog inte, lycker jag, den rikliga slutsatsen avsitt exempel. Om snickare delar jobb men en annan snickare, ochbarnmorskan med en annan barnmorska, kan ju båda två få möjlighet atl umgås mermed varandra och sina barn, och att göra annat också. Det tror jag är bättrebåde för deras kunder och för dem själva. Slutligenkan jag efler del sade om flexlid notera all misstänksamheten motflexibel arbetstid, som tidigare framfördes av socialdemokrater i ledandeställning, lydligen finns kvar. Vi har förestagit att man på de statligaarbetsplatser där det går, och där de anställda vill det, skall införa fiextidoch inte tveka längre. Den misstänksamhet visade finns inte hos destatligt anställda på de arbetsplatser där man har prövat fiextid. nämnde ett centerpartistiskt landstingsråd i , som hanpåstod var ansvarig för all det var problem med att införa flexibel arbetstid ilandstinget, och sade atl det är lätt att ställa krav i men det ärsvårt att omsätta dem i praktiken. Ja, kan ju själv i betänkandetse all reservationen inte har undertecknats av centerpartisterna i utskottet.Bakgrunden lill del känner inte jag. Men om går till , därfolkpartiet har en ledande slällning, trorjag alt han kommer att finna atl mandär gjort mycket lyckosamma försök med fiexibel arbetstid. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. i (s)kort genmäle: Jag medger att dellid naturiigtvis är bra på många säll. Avföreträdarna för utskoltsmajorileten fick jag tyvärr inte det svar jag ville hamed siffror och liknande utan mera ett allmänt resonemang. Men jag kan ändåsäga all dellidssysselsältningen här i landet ligger myckelhögt. Enligl uppgift frän generaldirektör fanns det i början av dettaår 2,2 miljoner hellidssysselsatta, medan 1,7 miljoner var dellidssyssetsaita.44 ä eller, om man så vill, närmare hälften av arbetskraften har deliidssysselsällning. Jaghar tagit fram arbetsmarknadsstatistik för liden oktober 1972 till oktober 1974och jämfört dessa siffror med antalet arbetslösa. Antalet arbetslösa som vill hadeliidssysselsällning har minskat med 3 500 personer. Det är av de arbetslösa som vill ha deltidsarbete. Detta skall sällas irelation till den siffra jag nämnde. Del finns alltså, som jag sade,risk för atl man skapar så många deltidsjobb all de som vill ha heltid tvingasatl i stället ta deltid. frågade omdeltidsarbetande är välkomna i fackförening- Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Självfallel är de det.Del är ingen tvekan om det. Sälill sexlimmarsdagen eller 30-timmarsveckan som här har nämnis. atl den skutte gä att åstadkomma på mindre än .