prot · FX0997 · 1974-12-31 00:00:00 — Frågan om slopande av matmomsen börjar bli väl bekant bådehär i och ute bland allmänheten. Omständigheterna har gjort att vihaft anledning och tillfälle att föra fram detta krav till åretsriksdag. De argument som framförs mot vårt krav om slopadmatmoms är inte mer övertygande än de varit förut. I sitt yttrande tillfinansutskottet åberopar skatteutskottet administrativa och kontrolltekniskaskäl mot förslaget att slopa matmomsen och beskatta kapitalet. Påståendet atten sådan åtgärd skulle vara krånglig har tidigare anförts. Men nog måste mansäga att det är särskilt märkligt att få höra detta igen, med tanke på detkrångel som vi just nu upplever i butikerna genom den tillfälligamomssänkningen. Det är naturligtvis inte alls omöjligt att befria livsmedelfrån moms, om bara viljan finns. Regeringens ekonomiska politik har svängt en hel del underden här vårriksdagen. Den har bl. a. svängt med konjunkturerna. Man har intehaft någon fast linje för att styra ekonomin. Man har inte haft någonekonomisk-politisk avsikt att begränsa kapitalägarnas ekonomiska maktställning.Därför har inriktningen av den ekonomiska politiken växlat med växlingarna ikonjunkturutsikterna. Man har följt kapitalägarnas planlösa styrning avekonomins utveckling som ett rö för vinden. Som jag sade tidigare ansåg regeringen i börian av åretutvecklingen vara så osäker att man inte ville binda sig vid någon bestämd Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. därefter, , ansåg den att vissa"stimulanser" var önskvärda. höjde man diskontot. Ochnu tycker man väl att vi lever i den bästa av ekonomier. Men det är inte bara som en följd av växlingarna ikonjunkturerna som regeringen bytt ansikte. Den har krumbuktat hit och dit föratt kunna ena sig med de borgerliga partierna, i syfte att undslippa ett nyval.Efter olika språng hit och dit har regeringen fört in pohtiken i den paradoxenatt , som led ett icke helt obetydligt valnederlag, nu har fått ettavgörande inflytande över den ekonomiska politiken. I remissdebatten yttrade statsministern närdet gäUde momssänkningen: "Men skälet till att vi inte har rört momsen ochföreslagit en tillfällig momssänkning är, enkelt uttryckt, att det är väldigtsvårt trots en behjärtad tro här från flera håll att få genomslag fördetta. Erfarenheterna är ju dåliga på den punkten. Det hade iså fall krävt en oerhörd prisövervakning. För det andra blir det, om sänkningengäller , hamstringseffekter en väldig rush innan momsen skallhöjas igen - som har en tendens att gynna dem som är likvida. Man får alltså enfördelningspolitiskt negativ effekt." Vi har sagt att vi tycker att denna värdering ärhelt riktig. Den var riktig då, och vi tycker att den är lika riktig i dag.Finansministern spädde på med att säga att det ligger "ett antisocialtinslag i tanken" att tillfälligt slopa momsen på alla varor. Men den 13mars gick man med på denna "antisociala" åtgärd. Det finns de som talar om en helt ny politisk situationsom resultatet av de många turerna under vårriksdagen. De har i så fallmåttliga anspråk på vad som menas med ny. Regeringen har gjort upp åt höger det är tyvärr inget nytt. vinglar till som så den här gängen för att försöka lägga sig till vänster om , och det är juinte så svårt. De borgerliga partierna grälar inbördes det är inte hellernågot nytt. Och att det inte finns någon borgerlig mittenpolitik har vi vetatsedan länge. Mittenpolitikcn står regeringen för . Något nytt hade det däremot varit om regeringen lyssnat pårörelsen, dragit upp riktlinjerna för en radikalare politik än den förda och varit beredd att slåss för den. låtsades regeringen att den var beredd att ta nyval hellre än att kompromissa, och det är väl inte otroligt att många socialdemokrater ute på fältet trodde att det var uppriktigt menat. Besvikelsen över regeringens handlande kan komma att sätta sina spår, särskilt som det är uppenbart att kompromissen innehåller inslag som är direkt fientliga mot löntagarna, såsom rekommendationerna om återhåll samhet i den kommande avtalsrörelsen. räknar regeringen med att slippa nyval , mennågon arbetsro lär det ju inte bli för det. Om regeringen skall slå in pålinjen med hoppande majoriteter och stödja sig än på , än påcentern, så kommer vårens spektakel i frågan om momsen, i frågan om fjärdeAP-fonden och senast i finansieringsfrågorna att upprepas med jämnamellanrum. Det här måste vara den sista kompromissen, hör man blandsocialdemokratiskt fackföreningsfolk. Men hur skall det kunna bli det, så längeregeringen är rädd för ett nyval? Regeringen kunde ha valt en annan linje och tagit strid.Den valde att anamma en borgerlig politik och att söka samförstånd högerut. Denkallar den här politiken ansvarsfull. Jag är osäker på vem man är ansvarsfullmot. I vart fall kan det inte vara mot arbetarväljarna, eftersom det aldrig gåratt driva arbetarpolitik tillsammans med eller något annatborgerligt parti. Den ekonomiska politiken, m. m. HerrEKSTRÖM (s): När vi debatterade den ekonomiskapolitiken riktades kritik kommunisterna och moderatasamlingspartiet mot den uppgörelse som då hade träffats. framförs sådankritik även från , eftersom det har ställt sig utanför en breduppgörelse. kritiserar de överläggningar som den härgången har förts och säger, att det väl ändå är som skall fatta deslutliga besluten. Ja, visst skall den här kammaren på kvällssidanfatta de slutliga besluten! anser att det som har förevarit ären karikatyr av riksdagsarbete. I reservationen 2 B till finansutskottetsbetänkande nr 25 har moderata samlingspartiet också kritiserat attutskottsmajoriteten "vad beträffar riktlinjerna för den ekonomiska politikenordagrant återger en kommuniké från förhandlingar som helt förts utanförutskottets ram". Men vad skulle det vara för fel i att utskottsbetänkandetordagrant redovisar resultatet av den överläggningen? Jag delar utskottets ordförandes mening att momssänkningenrent administrativt har fungerat bra, och jag vill ansluta mig till hansuttalande, att de som har haft att handlägga de här frågorna i detaljhandelnhar gjort det på ett bra sätt. Men jag tror, , att man inte skallövervärdera momssänkningens betydelse. Vi har nog inte alldeles klart för ossvilken effekt den har haft. Vi skall emellertid inte diskutera det ; viträffade ju en överenskommelse på den punkten . Sedan kommer in på den höga beredskap sommåste finnas beträffande den ekonomiska politiken och framhåller attcenterpartiet är med på reformer men att man anser det inte vara en riktigpolitik att nu binda sig för finansiering fullt ut av dessa reformer. Från vårsida har vi ansett att om man är för en stark ekonomi, om man är för enstabiliseringspolitik och om vi har reformer framför oss som kan kosta inemot 8miljarder kronor, då är det värdefullt att innan man går vidare i detreformarbetet också veta att det i den här kammaren finns en majoritet för det. har med några yviga fraser velat skilja sigfrån överenskommelsen genom att säga att för att inte varje reform skall krävaökat skatte- och/eller avgiftsuttag måste näringslivet, regionalpolitiken ochden ekonomiska politiken inriktas på en utbyggnad av näringslivet som ger fullsysselsättning och ökade resurser. Sättet för finansiering måste enligtcenterpartiets uppfattning avgöras i samband med att beslut fattas om nyareformer. Det är klart att det kan låta bra, men vad Den ekonomiska politiken, m. m. vi var uteefter var ett besked nu om vilka möjligheter det finns att genomföra reformenrörande en sänkning av pensionsåldern och dessutom den skattereform som äraviserad. Det är, , vidare ingen brist på solidaritet om man anseratt den reformen i enlighet med löntagarnas bestämda uttalanden kan uppskjutasett halvt år. Jag skall återkomma till detta. har velat ha en reform redan nu beträffandesparavdraget vid beskattningen. Som.herr Åsling vet har finansutskottetsmajoritet sagt att skatteutredning med förtur skall utreda den frågan,och då borde väl det räcka. Jag känner inte riktigt igen utskottets ordförande när hansäger att den inställning som utskottsmajoriteten har beträffande deregionalpolitiska medlen skulle vara ett hån mot glesbygden. Nej, det är inteså, och jag tror att när läser litet närmare vad som står på s, 19i utskottets betänkande, skall han finna att här tog han till överord. kände nog inledningsvis behov av atttala om moderata samlingspartiets inställning till momssänkningen, som genomfördeshär i och som då från moderata samlingspartiets sidabetraktades som fullständigt meningslös den skulle inte betyda någonting. Denkritik som riktade mot de andra borgerliga partierna varsannerligen hårt. Men skall detta så starkt kritiserade beslutupphävas, och momssänkningen skall vara ända fram . Nog är,herr talman, politikens vägar mången gång underliga! kommer in på frågan omprisstegringarna i vårt land och svänger sig på ett elegant sätt, som han alltidgör, med prisstegringar på kort sikt och på lång sikt. från mars1973 till steg konsumtionspriserna verkligen kraftigt i många länder,I var prisstegringen för den totala konsumtionen under den perloden17,, i och i , medanden hos oss var . Vi skulle ha sluppit prisstegringar och vi skulleha kunnat ligga på en annan nivå, menar , med en moderatpolitik. Jag skall återkomma litet mer till detta. I det resonemang som man för från moderatasamlingspartiets sida underskattar man helt det underskott som budgetsaldotvisar. Det är ett belopp som vi oroas över men tydligen intemoderaterna. Moderata samlingspartiets inställning är tydligen en helt annan änden gamla högerns inställning låt oss säga på tid i börian av1960-talet. Då flck vi sannerligen veta hur illa det var för landets ekonomi omstaten hade stort underskott. Under en hel valrörelse talade högern om hureländigt det var för varje nyfödd medborgare i det här landet som kom tillvärlden med en andel i statsskulden på . Men numera anserni tydligen inte att det är så farligt med underskotten i budgetsaldot, för nuvill ni vid beräkningarna också ta med det sparande som sker i AP-fonderna, Detsparandet hade sannerligen inte kommit till stånd om ni och era borgerligavänner hade vunnit här I när vi slutgiltigt genomförde ATP-reformen1959, Det skallvara verkliga åtgärder, säger , och så räknar hanupp vilka dessa åtgärder skulle vara. säger att statenskall avhälla sig från ingrepp som kommer att medföra prishöjningar, och hanunderstryker att höjningar av den indirekta beskattningen leder tillprisökningar. Vidare säger han att marginalskatterna måste ses över och att vimåste få en skattesänkningsplan. Jag vill då till ställa frågan: Är centerpartietberett att följa moderata samlingspartiet och begränsa marginalskatterna tUl 50procent. Det är en mycket intressant fråga, för även om det inte blir någotnyval vore det värdefullt att få veta, om ni skulle kunna mötas på denpunkten, där säger att ingen skall behöva betala . Det skall vara en effektiv konkurrens - det skulle lösadet mesta, säger , Det finns en effektiv konkurrens, somjag ser det, i den marknadsekonomi som vi har här i landet. Vi skulle kunna möta prisstegringarna från utlandet genomen aktiv valutapolitik, hävdar , Det vore verkligen intressantatt få höra litet mera om detta. Vi vet alla att utvecklingen påvalutamarknaderna har lett till att flertalet viktiga valutor numera flyter iförhållande till varandra. Men det flnns ett undantag när det gäller de valutorsom ingår i det europeiska valutasamarbete som inleddes sedan.I det samarbetet deltar , , , ochNederländerna, och det har haft till syfte att upprätthålla ett så fast värdepå den svenska kronan som möjligt i förhållande till flera av våra viktigahandelspartner. Det vore intressant om ville närmareutveckla hur han menar att vi just nu skulle agera i fråga om valutapolitiken. Med en borgerlig politik skuUe vi ha haft 10 miljardermera till förfogande, säger . Detta låter sig naturligtvissägas. är i sina ljusa ögonblick en öppen och intealltför partibunden person. Men tyvärr måste jag säga att det är löjligt närmoderata samlingspartiet, som görs i dess motion, påstår att vi under tiden1970-1973 skulle ha haft "20 välfärdsmiljarder" mera med en borgerligpohtik, utan att närmare bevisa hur det skulle ha gått till. Jag tycker att detär att handskas Ute vårdslöst med siffror. i säger att kommunisternaställt konkreta förslag pä flera punkter. Det har ni givetvis gjort. Utskottethar också kommenterat de konkreta förslagen punkt för punkt. menaratt det saknas förslag på bestämda åtgärder hos utskottsmajoriteten. kritiserar den uppgörelse som träffades beträffande den fjärdeAP-fonden, Jag är själv engagerad i det arbetet och har inte träffat någon somsagt att den uppgörelsen innebar något särskilt stort avsteg från det beslutriksdagen fattade . Det är en beskyllning som får stå för räkning att vi bedriver mittenpolitik. Det är fortfarande så, ,att det är vi som bedriver en resultatpolitik för de många i samhället. Vad de konkreta punkterna beträffar tycker jag att vi närdet gäller prisutjämningsavgifter har mycket klart i uppgörelsen angivit vårsyn. Från kommunisterna har det sagts att företagens speciellakonjunkturvinster bör tas i anspråk på något sätt. Där menar vi att den Den ekonomiska politiken, m. m. 3 protokoll 1974. Den ekonomiska politiken, m. m. överenskommelsesom har träffats borde vara tillfredsställande även för , ty avkommunikén framgår ju mycket klart att om företagen noterar sammaövervinster som de gjort , så skall de vinsterna tas i anspråk på sätt som dåbefinnes lämpligt från stabiliseringspolitiska och fördelningspolitiskasynpunkter. Vad sedan bostadsbyggandet angår vill man från vänsterpartietkommunisternas sida att vi skall bygga 100 000lägenheter . Men har ju redan behandlat frågan ombostadsbyggandets omfattning och enhälligt beslutat om en ram pä 75 000lägenheter. Och vad hyresstoppet angår, som kommunisterna också tagit med i sinmotion i anledning av kompletteringspropositionen, kan det väl inte varaobekant för att civilutskottet i sitt belänkande föreslagitbordläggning av er tidigare motion till denna riksdags höstsession. Även omherr nu inte är inne i kammaren måste jag beträffande de häryrkandena säga till att någon ordning måste det väl ändå vara även i riksdagsarbetet! Sedan enkammarriksdagens tillkomst 1971 har vi nu denelfte debatten rörande riktlinjer för den ekonomiska politiken. Under dengångna mandatperioden lyckades den borgerliga oppositionen varje gång skrivasig samman i reservationer, som skulle vara motförslag till regeringenspolitik. Kännetecknet på de reservationerna var att de till nöds kunde duga somreservationer, men de skulle vara föga användbara som genomarbetade alternativtill regeringens politik. sprack enigheten, då riksdagengodkände finansutskottets betänkande om den ekonomiska politiken. Mittenpartiernaoch socialdemokraterna hade då kommit överens om åtgärder som borde sättas In istimulerande syfte i anledning av främst oljekrisen. Det var första tecknet påatt den tidigare utåt visade enigheten Inom oppositionen började knaka ifogarna. Och ligger finansutskottets betänkande nr 25 pä bord,och det visar med all tydlighet att vi nu har tre borgerliga partier som gårvar sin väg. vårsession har varit händelsrik jag delarutskottsordförandens mening på den punkten. Blockpolitiken är i flera viktigahänseenden borta. Siffrorna 175 175, med talmannens klubba emellan, som otaliga gånger i TV-rutan, har Inte längre aktualitet. Detta beklagastydligen av vissa. Men det är säkerligen en utveckling som hälsas medtillfredsställelse av de många i samhället. I ett politiskt jämviktsläge somför närvarande måste en strävan att söka komma fram till lösningar som gagnarlandets invånare vara angelägen, och sådana lösningar har också kommit tillstånd. Partipolitik får aldrig bil ett självändamål. står nu splittrat men dock med en klarmajoritet. När det gäller de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politikenföreligger inte mindre än fyra olika skrivningar. ochvänsterpartiet kommunisterna har gjort helt egna beskrivningar av läget ochegna motiveringar för sina förslag. Ja, litet har man ju knyckt här och var iutskottsmajoritetens skrivning! Och när moderata samlingspartiet och centernhar blivit ensamma på en del punkter har tydligen motat bort moderatasamlingspartiet när det gäller motiveringar, även om förslagen och klämmarna ärganska lika; där har de inte fått vara med. har velat visa distansen.Det kan vara intressant att notera. Det ärvärt att påpeka att för sin del accepterar majoritetens Nr 97 skrivningbeträffande det ekonomiska läget 1974. Men det är kanske inte Fredaeen den såöverraskande, eftersom länge förmodades komma att delta i en t, 1074 bred uppgörelse om finansieringen av de reformer som regeringen aviserat Det var tydligen någonting som kom Denekonomiska emellan jag skall inte närmare efterforska vad. Framtiden kommerväl politiken, m. m. att visa vad det var som inträffade. När det gäller den ekonomiska politikens utformning underden ville alltså inte vara med fullt ut. Närcentern skall förklara varför man ställt sig utanför en bred lösning av ikompletteringspropositionen framförda frågor, t. ex. frågan om en sänkning avpensionsåldern, blir jag inte bara förvånad jag har emellanåt också blivitledsen över att den politiska debatt som följt efter ibland kunnatföras på ett så lågt plan. Enligt överenskommelsen mellan socialdemokraternaoch föreslås den sänkta pensionsålder träda i kraft , ochinte . I Centerpress har man påstått attlöntagarorganisationerna LO och TCO uttalat sig positivt för en sänkning frånjust . Vi skulle alltså ha svikit dem. Antingen beror detta påokunnighet om vad som förevarit eller också är det ett avsiktligt försök attsprida felaktiga upplysningar. Jag vill på denna punkt citera vad som sägs på s.16 1 finansutskottets betänkande: "Förbättrade folkpensionsförmåner, en sänktpensionsålder till och en rörlig pensionsålder är angelägna reformer.Förslag härom läggs till 1974 och 1975. De förbättradefolkpensionsförmånerna träder i kraft . För att tillmötesgåönskemål från arbetsmarknadens parter om erforderlig tid för förhandlingar omövergångsbestämmelser och om den viktiga frågan om en rörlig pensionsålder,föreslås som tidpunkt för ikraftträdandet av en sänkt ochrörlig pensionsålder." Från centerpartihåll har man t. o. m. gjort det likafelaktiga påståendet att socialdemokraterna skulle gå på samma linje somSvenska arbetsgivareföreningen. Jo,att pensionsålderssänkningen skulle uppskjutas till 1978. Vad det nu gäller ärett halvt år och ingenting annat. Och tycker jag att ni borde sluta attbeskriva den här uppgörelsen på något annat sätt. Låt mig göra en kort tillbakablick på den gångnavårsessionen. Jag vill, liksom utskottsordföranden, säga att vi givetvis ifinansutskottet har satts i focus på ett dramatiskt sätt . Vistartade arbetet med närmast total okunnighet om framtiden.Regeringen ansåg det inte möjligt att redovisa ennationalbudget som kunde anses fylla ens lågt ställda kravpå realism. Härigenom kunde regeringen inte heller låsa inriktningen av denekonomiska politiken. När man står med facit i handen kan man konstateraatt regeringens beslut var riktigt. Redan mot hade förutsättningarna för den ekonomiska politiken blivit betydligt klarare, och utformningen av den kunde böria diskuteras på ett meningsfullt sätt. Bara formalister skulle kunna ge en reprimand när det gäller omöjligheten 35 Nr 97 att utforma enekonomisk politik. p ., , sin motion 1853 sagt att det var märkligt att regeringendå intog en passiv ,.injA hållning. Vad jag i stället harfunnit märkligt var att oppositionspartier- ------------------ naunder den allmänna motionstiden kunde bedöma situationen. Denekonomiska kunde sannerligen inte göra det! poiitifcen,m. m. q j, ijy oljeförsöriningsproblemen var överståndna kunde vi konstatera att prishöjningarna på oljeprodukter ochdärmed även på en rad andra varor och tjänster skulle bli det dominerandeproblemet i den ekonomiska politiken ett bra tag framöver. Den dämpning avkonsumtionsefterfrågan och därmed den tillväxt i ekonomin, som prisstegringarnaskulle medföra, måste kompenseras med stimulansåtgärder. Vår betalningsbalans och valutareserv i utgångslägetgjorde också sådana stimulansåtgärder möjliga. Regeringen bedömde att ca 2,8miljarder kronor borde pumpas in i det ekonomiska kretsloppet, och ipropositionen 25 föreslogs en rad åtgärder, som i första hand avsåg att gynnabarnfanriljer och pensionärer. Genom att man därutöver accepterade dentemporära sänkningen av mervärdeskatten kom stimulanspaketet att bli avstorieksordningen . Vi kan nu fastslå att stimulan.såtgärderna i vart fall ejblev av för blygsam omfattning. Den påtagliga konjunkturuppgång som kunnatiakttas har fortsatt . En fortsatt god exportutvecklingi kombination med en kraftig tillväxt av den privata konsumtionen ger oss BNP-tillväxt om . Man kan med tillfredsställelse konstatera attIndustriinvesteringarna nu åter ökar kraftigt. Tillväxten beräknas bli 9,5procent mot . Och den kraftiga ökning som byggnadsinvesteringarnastår för antyder att det nu verkligen är fråga om en utbyggnad avinduslrlkapaciteten och inte bara ett utbyte av människor mot maskiner. Motbakgrund av den ytterst gynnsamma vinstutvecklingen inom stora delar avindustrin ter sig denna utbyggnad som konsekvent och riktig. Låt mig i detta sammanhang göra en reflexion angående denkritik som gäng på gång riktas mot socialdemokratin och regeringen från framförallt moderat håll om våra "förlorade år". Jag är ledsen, herr talman,över att jag måste komma Igen till det, men sådana yttranden har gjorts även . 1 sin motion säger att 1973 blev ytterligareett i raden av magra år. kan man läsa del enabokslutsresultatct efter det andra där företagen redovisar rekordvinster. Ensammanställning som har gjorts av SE-banken visar att företagsvinsterna år 1973gcnomsnlllligt beräknas ha stigil mod . Delta tyder i vart fall inte på att den ekonomiskapolitiken kan anklagas för de svagheter som tidigare pådyvlat den,nämligen att vinstmarginalerna för företagen skulle vara för låga för att kunnautgöra incitament för Investeringar. VI bör komma ihåg en sak när vidiskuterar, och när ni också kritiserar den ekonomiska politiken: vi skallkomma Ihåg dess möjligheter och begränsningar. Den ekonomiska politiken är inte något sådant fint kirurgiskt instrumentmed vars hjälp man kan göra fullständigt exakta ingrepp. minst gäller det Industriinvesteringarna. 1971, som var ett utpräglat Fredaeen den lågkonjunkturår,blev detta i stor utsträckning till följd av att industrin ti : 1974 Inteutnyttjade det resursutrymme som skapades för dess investeringar.--------- , , ,..| . . 1 . i-- , n j * I 11 Denekonomiska Denekonomiska politiken gavs en sådan inriktning darior att det skulle ..... .. , . , ,u 1 , i t u 4- politiken, m. m. möjliggöraen kapacifetsutbyggnad av exportindustrm och därigenom en ' Vi får gång efter annan uppleva det harfinansutskottet uttalat även i tidigare betänkanden - att i lågkonjunkturerkommer näringslivets företrädare ständigt att gripas av djup pessimism, men såsnart konjunkturuppgången kommer och priserna stiger i höjden, då sätter man igång med investeringarna. Kan man ändå inte ändra detta? Tänk, om man hade denframtidstron, att man gjorde sina investeringar i lågkonjunkturen! Därmedskulle man ju också lindra lågkonjunkturen I stället för att man, som maninånga gånger gör nu t. ex. är med och skapar en överhettadkonjunktur. Men det är Inte bara näringslivet som agerar tämligensjälvständigt i förhållande till statsmakterna. Det svenska samhälletkännetecknas även i övrigt av en långt gående decentralisering beträffandeplanering och beslutsfattande. En stor del av förhållandena på arbetsmarknadenregleras genom de avtal som arbetsmarknadens parter sluter. Kommuner ochlandsting har vidare en betydande självständighet i sitt handlande. De enskildaindividerna bestämmer slutligen själva över inkomsternas fördelning påkonsumtion och sparande.