prot · FX0929 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr andre vice talmannen. § 1 Justerades protokoUet för den 15 innevarandemånad. Ang. förslagom ändrade regler för företagensutlandsinvesteringar förslag om ändrade regler för företagens utlandsinvesteringar Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara () i kammarens protokoll för den 15 februariintagna fråga, nr 81, och anförde: har frågat mig om regeringenavser att till synes utan att ha ordentligt låtit utreda effekternapå svensk ekonomi förelägga förslag om väsentligt ändrade reglerför företagens utlandsinvesteringar. Inom industridepartementet har upprättats en promemoria -numera offentUggjord - med förslag tiU vissa ändringar i valutalagstiftningen.De föreslagna ändringarna möjliggör en bedömning av mer betydandeutlandsinvesteringar, inte bara som hittiUs från penningpoUtiska utgångspunkterutan också utifrån industri- och sysselsättningspoUtiska utgångspunkter. Efter det att promemorian remissbehandlats avserregeringen att förelägga förslag i ämnet. Först viU jag tacka statsrådet försvaret på den fråga som jag tillåtit mig ställa. Jag StäUde frågan med anledning av tidningsuppgifter somtydde på att regeringen skuUe förelägga förslag omväsentUgt ändrade regler utan att närmare ha låtit utreda effekterna på svenskekonomi. Mina farhågor har också till fullo besannats i den promemoria somutarbetats under statsrådet ledning och i det svar jag har fått. I departementspromemorian och i sina framträdanden harstatsrådet sökt tona ner betydelsen av de föreslagna förändringarna, och jagförstår mycket väl att han vill göra det. Ändringarna är enligt min och mångasmening mycket svåra att förena med kapitaUiberaUseringsstadga och därmedockså med fördragsmässiga internationella förpliktelser. Nedtoningensyftar enligt min uppfattning till att dölja denna brist på överensstämmelse. internationella förpliktelser innebär skyldighetatt fritt tillåta svenska företagsinvesteringar i utlandet. avser regeringenatt låta anta ett förslag sorn i praktiken skall fUtrera aUautländska Ang. förslag om ändrade regler för företagensutlandsinvesteringar investeringargenom s. k. allmänpolitiska bedömningar. Regeringen hoppas kunna utnyttja detundantag i kapitalstadga som säger, att undantag från regeln om frirörlighet för investeringar kan få göras om en viss bestämd investering pågrund av beloppets storlek eUer andra skäl är "exceptioneUt skadlig"för hela landets intressen. skall för övrigt granska varje gång undantagsmöjlighetenutnyttjas. anser regeringen att denna undantagsmöjlighet förexceptionella faU skaU kunna utnyttjas för något som i praktiken bUr enprövning av aUa svenska utlandsinvesteringar med ledning av de allmänpolitiskavärderingar som regeringen kan göra. Det är uppenbarligen i medvetande om attdetta knappast håUer som i departementspromemorian anför: "Ivarje fall föreligger det inte någon mot denna bedömning stridande vedertagentolkning eller etablerad praxis i fråga om anmärkningens användbarhet ikonkreta faU." Denna avslöjande formulering är aUt promemorian har attsäga. Jag skuUe därför vUja fråga: Har intehört sig för hos om denna tolkning håller? Och om inte ingriper: Harregeringen låtit undersöka vUka konsekvenserna skulle bU om andra länder påsamma sätt börjar kringgå de internationeUa reglerna för handel ochföretagsamhet? Jag hoppas att får tiUfälleatt återkomma tiU sina farhågor när det gäller detta ämne och tillsakdebatten. Det vore, enligt min menmg, ett missbruk av frågeinstitutet om vinu försökte gå in på de stora och rätt kniviga frågor som drogupp i sin replik till mig. Låt mig bara säga att jag icke nedtonat betydelsen av detförslag som har framlagts av industridepartementet i den meningen att vi skulleha påstått att det inte är någonting betydelsefuUt som föreberetts. Givetvis ärdet så. Utlandsinvesteringarna har fått en sådan omfattning och en sådanbetydelse för vår ekonomi att det är av stor vUct att ansvariga myndigheter kanpröva de mera betydande investeringarna, inte bara med tanke på vår valutareservoch vår penningpolitiska stäUning utan också med hänsyn tiU vad en tiUtänktinvestering betyder för sysselsättning och industristruktur i vårt land. Det ärsannerligen ingenting som man har anledning att nedtona. En helt annan sak är att det inte kominer att finnas såvärst många faU då man har anledning att säga ett formeUt nej till en tilltänktutlandsinvestering, inte minst om man får tro vad som ofta framhållits frånindustrihåll. Men framtiden får väl utvisa hur det förhåller sig med den saken. När det gäller finns det inte någon tolkningsinstanstiU vUken staterna brukar vända sig innan de företar lagstiftningsåtgärder varoch en för sig, utan varje stat får tolka och bedöma stadgarnas innehåU på egenhand. Eventuella problem får dyka upp vid tUlämpningen . I dettafall tror jag att vi beträffande lagens utformning kan känna oss trygga iförhållande tiU . HerrHOVHAMMAR (m); Jag tror det är aUtför lättvindigt att sägaatt vi nog skall kunna klara av det här med . När man studerar fråganingående kommer man snart fram till att det inte riktigt stämmer. Sanningen ärfaktiskt den att kommer att göra betydande avsteg tiU följd av det somregeringen nu förbereder. I promemorian försöker man tona ner betydelsen avändringen genom att gång på gång framhåUa att redan tUlämpartUlståndsprövning med hänsyn tiU valutabalansen. Vad som däremot inte nämns ipromemorian är att detta kunnat ske endast därför att sedan ett par årtUlbaka tUl det yttersta utnyttjat en undantagslagstiftning i , nämligen den som säger att ett land temporärt kan suspenderabestämmelserna om landet befinner sig i en mycket besvärlig valutasituation,men det tror jag inte att regeringen och vUl påstå att förnärvarande gör. På företagarhåll tycker vi också att man har gjort det häraUtför hastigt. Näringslivets folk har inte blivit i tUlfäUe att närmare ta delav och diskutera problemen. Detta har framförts från industrihåU, och jag vUlockså gärna framhålla det i kammaren. Jag vUl även stäUa frågan, för den händelse man tänkerframlägga en proposition av det här slaget, om det finns exempel på att företaghar misskött investeringar av det slag det här handlar om och som då inverkatnegativt på sysselsättningen. Finns det alltså exempel på att svenska företaghar misskött sin sits i detta avseende, och är det till följd härav somregeringen kommer att framlägga den aviserade propositionen? har tydligen en oemotståndliglust att föregripa den sakdebatt som vi kommer att få senare i vår. Jag skaUemellertid fortfarande försöka att i möjligaste mån håUa mig borta från dendebatten men måste säga några ord med arUedning av det senaste som herrHovhammar yttrade. Utgångspunkten för regeringsarbetet i denna fråga harvarit att det ingalunda är någon självklar princip att företagen ensamma ochsuveränt skall bedöma vUka investeringar de vill göra utomlands, så snart maninte med konkreta exempel kan påvisa att de faktiskt har missbrukat sinbestämmanderätt. Utgångspunkten för oss är en annan. Dels har dessautlandsinvesteringar genom sin omfattning och sin ständigt stigande volym fåttaUt större betydelse för det svenska samhället och för den svenskasamhällsekonomin, dels är det uppenbart att det finns risker för konfliktermellan företagens egna ekonomiska intressen och samhäUets intressen beträffandebl. a. hänsynen tiU sysselsättningen eUer i fråga om industristrukturen.Förekomsten av dessa risker är för oss skäl nog att ingripa med en lagstiftningsom gör det möjligt att förebygga att riskerna förverkligas. Eftersom inte har kunnat bevisaatt det har skett några övertramp tycker jag det är övermaga att här försöka fåtUl Ang. förslagom ändrade regler för företagensutlandsinvesteringar Om en informationskampanj rörande det vilande grundlagsförslaget stånd enändring i de svenska utlandsinvesteringarna. När ärenden skall handläggas avstaten är det stor risk för en byråkratisering. Det tar aUtför att fåigenom ärenden. Företag som skaU investera i utlandet måste i många faU gebesked snabbt. Man måste kanske ta stäUning på och då blir detmed den föreslagna nya ordningen ytterst besvärligt. Jag upprepar; Inomnäringslivet måste många beslut fattas snabbt, och den här åtgärden är enligtvår uppfattning något som kan medföra förseningar i viktiga beslut. Vi håller före att ifrågavarande utredning är fögagenomtänkt. Den innehåUer inga som helst genomlysningar avinvesteringsproblematiken. Jag upprepar än en gång; Ett bättre samråd mednäringslivet hade varit önskvärt. Vi tror också att en ändring av reglerna kaninnebära en politisk styrning med risk för att obehöriga intressen kommer attspela en roU vid beviljandet av tillstånd tUl utlandsinvesteringar. Överläggningen var härmed slutad. §3 Om en informationskampanj rörande det vilande grundlagsförslaget Herr justitieministern erhöll ordet för att besvaraherr () framstäUda interpeUation, nr 26, tUl herrstatsministern, och anförde; har i interpeUation tUlstatsministern som lämnades frågat om regeringen är beredd attomgående ta initiativet till en vittomfattande, objektiv och klarläggandeinformationskampanj om innebörden och innehållet i det nu vilande grundlagsförslaget.Interpellationen har överlämnats tiU mig för besvarande. Som har framhålUts i interpellationen är det ett allmäntintresse att kännedom om en ny grundlag tränger ut till allmänheten. Inomjustitiedepartementet har också utarbetats en informationsskrift omgrundlagsreformen. ingår som ett led i den informationsom från sida fortlöpande lämnas om ny lagstiftning, somberör centrala rättsområden. Avsikten är att den utarbetade skriften skallsändas tUl alla hushåll så snabbt som det är tekniskt möjligt efter det att dennya regeringsformen och den nya riksdagsordningen har antagits slutligt. Iskriften kommer att ges en översikt över grundlagsreformen med tyngdpunktenlagd på innehåUet i den nya regeringsformen. Därigenom bör skriften, på detsätt som har antytts i interpellationen, också kunna komma tUl användning som studiematerial. I olika sammanhang och också i interpellationen harhävdats att informationen om grundlagsreformen har varit bristfällig. Jag villemellertid erinra om att arbetet pä reformen i dess olika faser tUldragit sigstor uppmärksamhet och medfört intensiv debatt i massmedia. Såvälgrundlagberedningens slutbetänkande som regeringens proposition behandladesingående i pressen. Från regeringens sida stäUdes också ett omfattandebakgrundsmaterial till massmediernas förfogande när propo- Också riksdagsbehandlingen av propositionsförslagenunder behandlades utföriigt i pressen. Av intresse i sammanhanget ärockså att regeringens proposition och betänkande överpropositionen har framstäUts i mycket stora upplagor och funnitstillgängliga för den intresserade. Det förtjänar också nämnas att det sedan ibörjan av i bokhandeln har funnits utgåvor av den nyaregeringsformen och den nya riksdagsordningen i den lydelse dessa fick genomriksdagens beslut . Även om informationen om grundlagsreformen enligt minmening har varit ganska utförlig på grund av massmedias insatser, har den dockframför allt rört vissa delar av reformen. Därför ser jag det som värdefuUt attdet, när reformen har antagits slutiigt, genom en skrift av det slag som jagnyss nämnde blir möjligt att ge en bred och klariäggande information omreformens innebörd som kan nå aUa i vårt land. Om en informationskampanj rörande det vilande grundlagsförslaget Det var som jaginterpellerade statsministern och begärde att regeringen skuUe omgående tainitiativet tiU en vittomfattande, objektiv och klarläggandeinformationskampanj om innebörden och innehållet i det nu vilandegrundlagsförslaget. Alla begrep, skulle jag tro, att anledningen tiU dennainterpeUation var att jag vUle få tUl stånd en offentlig debatt så fort som detöver huvud taget var möjUgt om behovet av information i denna viktiga fråga ochom förutsättningarna för att ge denna information innan skulle fattasitt beslut. Efter interpellationen hände ingenting. Efter enunderhandsförfrågan hos justitieministern fick jag veta attjustitiedepartementet börjat arbeta med en broschyr, och för tio dagar sedanfick vi ta del av förslaget tUl denna broschyr. gavs trycklov tillinformationsbroschyren. Jag är naturligtvis väldigt tacksam för attjustitieministern velat besvära sig med att tala om för ochför mig vad alla vet, och jag tackar för det. De kommentarer som jag därutöverönskar göra skall jag be att få spara tUl morgondagens stora debatt igrundlagsfrågan. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr31 till inrikesutskottet. § 5Föredrogs, men bordlades åter betänkanden nr 6-12,finansutskottets betänkande nr 4, skatteutskottets betänkande nr 3,försvarsutskottets betänkanden nr 1-4, socialförsäkringsutskottets betänkandennr 1-4, socialutskottets betänkande nr 1, trafikutskottets betänkande nr 3,näringsutskottets betänkanden nr I och 2 samt civUutskottets betänkanden nr1-4. § 6Föredrogs och biföUs interpellationsframställningarna nr 35-38. Nr 29 § 7 Interpellation nr 39 omrevidering av läroplanen för ortoptister 26februari lämnades på begäran tiU -------------------- FruGRADIN (s), som yttrade: Den moderna skelbehandlingen syftar icke, somden äldre, endast tUl att förebygga synnedsättning i samband med skelning ochatt sörja för ett kosmetiskt tUlfredsstäUande utseende, utan även tUl attsåvitt möjUgt erhålla ett fysiologiskt samarbete mellan ögonen. De metoder somanvänds för uppövande av samsyn kallas ortoptiska. I samband med ortoptiken brukar även nämnas pleoptiken,som syftar tUl att återge synen hos ett öga som förlorat mer eller mindre avsin synskärpa på grund av skelning eller Uknande sjukdomar. Hit hör egentligenden allmänt utövade ocklusions- eUer lappbehandlingen, som är mycket effektivunder men endast mera undantagsvis . Där måsteofta tillgripas den s. k. apparatpleoptiken, som i en del fall kan ge värdefullsynförbättring upp i 14-ärsäldern. Denna behandling liksom givetvis den ortoptiskautövas av en särskild yrkesgrupp, ortoptisterna. I utlandet har ortoptik utövats i åtskiUiga decennier. Deförsta svenska ortoptiska avdelningarna öppnades först , och de harsedan dess arbetat så gott som uteslutande med utländsk arbetskraft, förstärktmed ett fåtal i , och utbildade svenskor. Redan tidigtkonstaterades, att detta förhållande var otillfredsställande. tiUsatte därför dåvarandemedicinalstyrelsen en arbetsgrupp för att utreda vissa frågor inomögonsjukvården, däribland även "diagnostik och behandling av skelögdabarn". Arbetsgruppen hade slutfört sitt arbete , ochsocialstyrelsen redogjorde för utredningens resultat i Socialstyrelsenredovisar nr 13 1970, en utredning om ögonsjukvården. Arbetsgruppens förslaggick ut på att utbildning av ortoptister borde starta . Den skulleske som en påbyggnad av oftalmologassistentutbildningen "genom tillägg aven termin teoretisk pleoptisk-ortoptisk utbildning och praktik påortoptisk avdelning". tillsattes av Storstockholmssjukvårdsberedning (AVUS) en arbetsgrupp med representanter för ochstaden för en utredning rörande ortoptistutbildning. Gruppen var färdig medsitt arbete (Betänkande angående ortoptistutbildning). Den första ortoptistkursen, som tog sin början den 13augusti 1973, avslutades . De erfarenheter som därvid gjordes är följande. Elevmaterialet är gott. Det består med ett undantag av utbildade oftalmologassistenter, av vilka alla utom två innehar tjänst som oftalmologassistenter vid sjukhus. En är nyutexaminerad och en har tjeckoslovakisk sjuksköterskeexamen med teoretisk ortoptisk påbyggnad och senare mångårig tjänstgöring på sjukskötersketjänst i . Alla läroböcker och all ifrågakommande facklitteratur i ortoptik och pleoptik är skrivna på främmande språk i vUka merparten eller i alla händelser många av kursdeltagarna inte är tiUräckligt insatta för att kunna använda böckerna i fråga. Nuvarande kursplan täcker behovet innehållsmässigt 4 men behöver omarbetas. Deltagarna i den av tUlsatta utredningenom ögonsjuk- Nr 29 vården (1967-1969) var eniga om att endast en termins teoretisk- Tisdaeen den praktisk kurs var helt otUlräcklig förutbUdning av ortoptister, även om '1974 dessa haren oftalmologassistentutbUdning som underlag. förhållandetinom den av tillsatta arbetsgruppen för utredning avortoptistutbildning. För att kunna skapa dugliga ortoptister ansågs av bådaarbetsgrupperna ytterligare praktik vara nödvändig. Hur oumbärlig dennaär kan nu efter första kursens slut bekräftas av såväl lärare somkursdeltagare. ' Enligt de önskemål som förut uttalats av olikautredningsinstanser borde aUtså nu efter en termins utbUdning en handleddpraktisk tjänstgöring taga sin början. , som själv inte ansersig kunna rekommendera en sådan, har sagt att frågan bör lösas avtalsvägen.Förhandlarna anser, att detta ej är någon avtalsbar fråga utan enutbUdningsfråga. Det finns inga författningar eller annat som hindrar den somgenomgått utbUdningen att söka och tiUträda ortoptisttjänster. Här riskerar manaUtså, att de nyutbUdade ortoptisterna står utan kompetens att sköta sitt yrke. På initiativ av ortoptisternas fackUga organisation ett möte mellan representanter för ,, , länslandsting, utbUdningsnämnden, hälso- och sjukvårdsförvaltningen,KUng-staskolan, kursens lärare, elevrepresentanter m. fl., varvidortoptisternas aktuella ställning diskuterades. Som en följd av ageranden från ansvarigt håll har därefterhälso- och sjukvårdsnämnden i ordnat enkompletterande utbUdnuig på följande sätt: ortoptisterna har beretts möjlighetatt fortsätta sin praktiska tiänstgöring ytterligare , och man haräven kunnat skaffa lärare för fortsatt teoretisk utbUdning . har kontakt tagits med de olika landsting, därkursdeltagarna varit anställda som oftalmologassistenter, och de senare har fåtttUlstånd att fullgöra sitt arbete i . Tre aveleverna, av vilka tvä icke innehade tjänster, har sökt och erhåUitortoptisttjänster i , tills vidare med tjänstgöring vidSabbatsbergs och , dit den ytterUgare praktiska tjänstgöringenär förlagd. En erfaren ortoptist vid vartdera sjukhuset har fått i uppdrag attorganisera och handleda arbetet. Visserligen har praktikåret måst inskränkas tUl ett halvtår, men genom att tjänstgöringen koncentrerats till de ortoptiska avdelningarnavid nyssnämnda båda sjukhus och kunnat kombineras med föreläsningar tror mansig, såvitt man nu kan bedöma, kunna öka effektiviteten så att deltagarna efterden kompletterande utbildningen kan sköta sitt arbete. Den aktion som kunnat genomföras kan inteupprepas vid en kommande kurs; än mindre kan institutionen i fråga göras permanent. Genom sonderingar vid oUka sjukhus med ortoptiska avdelningar har framkommit att utbildningen vid den förut föreslagna praktiktjänst göringen på olika ställen ute i landet om nu praktiktjänster där kunde inrättas, vilket i dagens läge ställer sig föga trohgt skulle bli alltför heterogen, genom att de äldre handledande ortoptisterna tillhör ohka 45 Nr 29 nationer och skolor. Dessutom hardet visat sig, att omsättningen av Tisdaeenden ortoptister på klinikerna äralltför stor för att man skulle kunna säkra en 26februari 1974 kontinuerlig handledning. -------------------- Omändringar av kursplanen måste vidtas och kan knappast anses större änatt de kan genomföras på förhållandevis . Man kan SäkerUgen inte räknamed att någon ny ortoptistkurs kan ta sin början , som manursprangUgen tänkt sig, men är tänkbar. Arbete pågår för närvarandemed att förbereda de ändringar av timplanerna som ur samordnings- ochutvidgningssynpunkt kan vara motiverade och önskvärda, så att den detaljen ejskall vålla alltför stor tidsutdräkt. Det har visat sig stöta på stora svårigheter att erhållapedagogiskt utbUdade klinUclärare, varför man måste söka få en bättringtUl stånd på denna punkt. Dess värre uppträder denna svårighet i regel då enUtbUdning av en ny yrkesgrupp sätts i gång, då det kan vara omöjligt att i börjanerhålla tiUräckligt antal yrkesutövare, som har det minimum av praktikår efterutbildningen som man måste fordra av en kliniklärare. måste även dessalärare inte endast få en pedagogisk utbildning utan även en fördjupadyrkesutbildning, i likhet med vad som gäller för övriga lärare inomvårdutbUdningen. Man kan, som framgår av det sagda, konstatera att denortoptistutbildning på en termin som bedrivits är helt otUlfredsstäUandeoch därför måste kompletteras på sätt som beskrivits i det föregående. Medtanke på kommande undervisning är det därför nödvändigt att snabbt se överläroplanen och åstadkomma att utbildningen förlängs, för att de blivandeortoptisterna skaU kunna bibringas grundUga teoretiska och praktiska kunskaper.Om man vUl ha en utbUdning som ger yrkeskunniga ortoptister, måste den varaadekvat. Det får inte vara så att man, som i förevarande fall, måste tUlgripanödlösningar för att driva fram en kompletterande undervisning efter denordinarie kursen. Det torde inte heUer vara möjligt att finna någonlärare, som vUl ta på sitt ansvar att leda utbUdning av nuvarande typ, vilkenmed säkerhet skuUe leda tiU att våra sjukhus försågs med ortoptister, som intevore kapabla att sköta sitt yrke. Med hänvisning tUl det anförda hemställes om kammarenstUlstånd att till herr utbUdningsministern få ställa följande fråga: Är utbildningsministern beredd med hänsyn tUlvårdsituationen inom ögonsjukvården att med största skyndsamhet låta revideraläroplanen för ortoptister, så att den utifrån de svenska elevernasförutsättningar planeras i nivå med den hittUls i utlandet bedrivnautbUdningen, där bl. a. praktik ingår i läroplanen? Denna anhållan bordlades. § 8Interpellation nr 40 ang. kollektivanslutning av enskilda personer till Nr29 26 febraari 1974 Ordet lämnades på begäran tUl -------------------- HerrGUSTAVSSON i (c), som yrirade: I samband med att antogdet nya grundlagsförslaget som vilande gjorde majoritet ettuttalande, där partier som tillämpar kollektivanslutning uppmanades att upphöramed detta. Detta uttalande från rUcsdagens sida kom i dåriksdagen i samband med debatten om den nya grundlagen hade särskild anledningatt se över den svenska demokratins innehåll och arbetssätt. Enligt min meningär individens rätt att fritt och självständigt välja politiskt partigrundläggande för demokratin. KoUektivanslutnmgen strider mot dennaindividuella fri- och rättighet. Reservationsrätten för den enskUde förändrar idetta avseende ingenting. Fjolårets rUcsdagsuttalande innehöll följandeformulering; "Nuvarande missförhållanden bör icke i första hand förändrasgenom lagstiftning utan genom åtgärder från partiernas egen sida." De svenska politiska partierna är bärare av den svenskademokratin. På deras förmåga att hävda den enskUdes och samhäUets fri- ochrättigheter beror demokratins framtid i vårt land. Det måste sålunda i första handankomma på partierna att avstå från sådana åtgärder som är ägnade att urholkatUltron på deras vilja att hävda demokratins värden. De valda ombuden i riksdag beslutar i folketsnamn. beslut är avgörande för samhäUets utveckUng. Att åsidosättabeslut som fattats av är straffbart i enlighet med gällande lagar.Gör ett uttalande sker även det i folkmajoritetens namn. Det voreolyckligt och ägnat att allvarligt skada auktoritet och därmeddemokratin om uttalanden från helt negligerades. Skall det svenskafolkstyret förbli starkt också är det av avgörande betydelse attriksdagens ställning inte försvagas eller urholkas. Dess åsikter och beslutmåste få förbli vägledande för samhällsutvecklingen. Med hänvisning till vad jag anfört anhåller jag omkammarens tUlstånd att tUl herr statsministern få ställa följande fråga; Vill statsministern lämna en redogörelse för vad somhittUls har skett med anledning av uttalande den 6 juni 1973angående kollektivanslutning av enskUda personer till politiska partier? Denna anhållan bordlades. § 9 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts propositioner Nr 12 medförslag tiU enhetliga regler om rätt till sjukpenning vid Nr 24 med förslag tUl bisjukdomslag, m. m. Nr 30 angående livränta tillvissa personer § 10 Anmäldes och bordlades motionerna