prot · FX09120 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. nr 127 t nr 166 t nr 167 t nr 168 t nr 171 t nr 173 t nr 174 ti nr 178 t nr 179 t nr 180 t § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl. § 3 Föredrogs och hänvisades framställningarna nr 22 och23 till finansutskottet. § 4 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1932 till socialförsäkringsutskottet, nr 1933 och 1934 tilltrafikutskottet, nr 1935-1939 till inrikesutskottet samt nr 1940-1944 tilljustitieutskottet. § 5 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningennr 152. § 6 Föredrogs betänkande nr 56 medanledning av motion om sekretesskydd för utredningar i ärenden om vapenfritjänst. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Lagrådsgranskning av regeringens lagförslag Föredrogs betänkande nr 57 medanledning av motioner om lagrådsgranskning av regeringens lagförslag. I dettabetänkande behandlades motionerna 1974:99 av i m. fl. (m) varihemställts att hos Kungl. Maj:t begärde en skyndsam utredning ochframläg- gande av förslag ominrättande av ett skattelagråd samt 1974:593av m. fi. (m) vari hemställts att gav Kungl. Maj:t tillkänna att förmenade att lagrådsgranskning av lagförslag utgjorde ettså värdefullt stöd för i dess lagstiftningsarbete attlagrådsgranskning borde äga rum beträffande i princip varje mera betydelsefulltlagförslag innan det förelades i form av proposition. Utskottet hemställde att skulle avslåmotionerna 1974:99 och 1974:593 Reservationhade avgivits av herrar i (m) och i (m) som ansettatt utskottet bort hemställa, att med bifall till motionerna 1974:99och 1974:593 skulle 1. ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anförtom att i princip varje betydelsefullt lagförslag borde granskas av lagrådetinnan det förelades , 2. hos Kungl. Maj:t begära en skyndsam utredning ochframläggande av förslag om inrättande av ett skattelagråd. Tillbetänkandet hade fogals ett särskilt yttrande av herrar (), (),Fiskesjö (c), Jonnergård (c) och (). 1 frågan finns en reservation frän moderata samlingspartiet, tillvilken jag yrkar bifall. Sedan1971 är lagrädsgranskningen fakultativ. Den nya regeringsformen är inte avseddatt ändra detta. Den enda ändring som kommer att ske dä de nya lagarna träder ikraft är att en utskottsminoritet får möjlighet att remitteraett lagförslag till lagrådet. Den möjligheten är dock beskuren på visst sätt. Orsakentill att vi från moderata samlingspartiet igen riktar kritik motlagrådsgranskningen är att den praxis som utvecklats inteöverensstämmer med de uttalanden som gjorts rörande lagrådets verksamhet. Riktlinjernaför den fakultativa lagrådsgranskningen skulle ha varit att befria lagrådetfrån att granska mindre ändringar och mindre komplicerade lagförslag. Medhänsyn till den rika av lagstiftningsprodukter är det i principingenting att invända mot detta. Men det starka skälet som gjorde att manövergick från en obligatorisk lag-rädsgranskning till en fakultativ granskningvar att viktiga områden föll utanför den obligatoriska lagrådsgranskningen. Jaghänvisar här till betänkande , där man bl. a.säger att det skulle vara värdefullt att lagrådsgranskningen kunde utsträckastill lagförslag utanför det obligatoriska området. Enligt utskottet kunde enlagrådsgranskning inom andra områden i åtskilliga fall vara en ange- lägnare uppgift ängranskningen av vissa lagförslag inom den obligatoriska sektorn. var det viktigt att man kunde effektivt utnyttja granskningen för demest angelägna lagförslagen inom hela lagstiftningsområdet. Sedan räknas iutskottsbetänkandet upp vissa områden som tidigare fallit utanför obligatoriet.Man räknar upp grundlag, kommunallag, vallag, sekretesslag och skattelag. Hurhar det nu gått med den effektivitet som man ville åstadkomma genom att införaen granskning av samtliga viktiga lagstiftningsprodukter inom helalagstiftningsomrädet? , alltså året innan den fakultativalagrådsgranskningen infördes, var antalet lagrådsremisser 60, sjönkantalet till 30, 1972 till 15, 1973 remitterades 13 lagförslag och är1974 har endast 8 stycken remitterats. Och vad mera är: inte något lagförslagutanför det tidigare obligatoriska området har remitterats tilllagrådsgranskning efter 1971 - inte något förslag som rör de uppräknadeområdena kommunallag, vallag, sekretesslag eller skattelag. Nuföreligger två motioner från moderata samlingspartiet, som den moderatareservationen hänvisar till. Den ena motionen är nr 593 av m.fl. Motionärerna hemställer "att gerKungl. Maj:t till känna att förmenar att lagrådsgranskning avlagförslag utgör ett så värdefullt stöd för dess lagstiftningsarbeteatt lagrådsgranskning bör äga rum beträffande princip varje mera betydelsefulltlagförslag innan det föreläggs form av proposition." Detgäller här viktiga rättsprinciper. Lagrådsgranskningen aren granskning av vårhögsta juridiska expertis - ledamöter från högsta domstolen ochregeringsrätten. Dessa som utgör ett organ fristående från regering och riksdagskall garantera att lagstiftningsprodukterna blir klara och juridiskt korrekta.Inte minst viktig är naturligtvis lagrådsgranskningen för enhetligheten irättssystemet. Några vägande skäl mot lagrådsgranskning av viktigarelagförslag har inte anförts. Arbetsbelastning och tids-utdräkt för tryckningkan inte anses vara vägande skäl om de ställs mot rättssäkerheten. Denhär frågan kommer igen, och därför tänker jag inte ge exempel pälagförslag som jag anser borde ha granskats. Jag anförde några exempel ,bl. a. abortlagen och lag om arbetsdomstol, som inte hade remitterats. Enenda markering vill jag emellertid göra , och den gäller frågan omretroaktivitet. skall behandla den frågan medanledning av en motion från moderata samlingspartiet. Frågan om retroaktivitetar viktig, men just ett sådant spörsmål borde ge anledning att värna omlagrådsgranskningen. Det har visat sig att detta är en juridiskt inte heltenkel fråga, nämligen att avgöra till vilken tidpunkt man skall knytaikraftträdandet av en lag. Problemet var uppe inom aktiebolagsrätten när detgällde höjning av aktiekapitalet från och uppåt, och frågan var omman skulle tillämpa den lagen beträffande bolag som var bildade redan förelagens ikraftträdande. 3 protokoll 1974. Fråganom retroaktivitet har vidare kommit upp inom familjerätten, och man kan läggasynpunkter pä retroaktivitet på lagen om anställningsskydd. Detta är enjuridiskt svårbedömbar fråga, och dessa svårigheter kan anföras som skäl förlagrådsgranskningen. 1den andra motionen som reservationen hänvisar till, av i Boråsm. fl., hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en skyndsam utredningoch framläggande av förslag om inrättande av ett skattelagråd. Denna fråga ärinte minst viktig just på grund av den hårda beskattning som sker , denflora av skattelagregler som finns och som i och för sig är svåröverskådlig. Viär medvetna om att skattelagstiftningen är så omfattande att man inte utanvidare kan begära en lagrådsgranskning och lägga granskningen avskattelagstiftningen under lagrådet. Skatterättens område är för stort ochkomplicerat, och det är orsaken till att vi begär inrättande av ett specielltskattelagråd. Reservationensom jag inledningsvis yrkade bifall till innebär bifall till både motionen avherr i m. fl. och motionen av m. fl. Defrågor som det här gäller är viktiga därför att den granskning som kan skegenom lagrådet är avsedd att vara en garanti för människor att få en högkvalitet på lagstiftningen. Det gäller rättssäkerheten för den enskilde, ochför är det inte heller oväsentligt därför att en lagrådsgranskningkan ge den tryggheten att stora lagförslag är väl genomsedda urjuridisk synvinkel av ett från riksdag och regering fristående organ. I detta anförandeinstämde i (m). Den fråga som behandlas i betänkande nr 57 äri princip av samma karaktär som en rad av de grundlagsfrågor som riksdagenbehandlade , dvs. den gäller i realiteten ändringar i dengrundlag som ännu inte trätt i tillämpning. I den debatt som dä fördesklargjorde jag att vi inom i är avstått från att ånyo föra fram degrundlagskrav, som inte vann gehör vid grundlagsbehandling. Detskulle, ansåg vi, enbart vara en tom gest att lägga fram konkretaändringsförslag beträffande en grundlag som trädde i tillämpning först den 1januari 1975. Moderatasamlingspartiet däremot tycker tydligen att det är bra med tomma gester, om mannu inte skall tolka partiets aktivitet i en rad grundlagsfrågor sä att partietändrat mening i sak sedan riksdagsbehandlingen . Vadgäller frågan om lagrådsgranskningen presenterade och i engemensam motion 1973 ett konkret lagförslag, som även moderata samlingspartietanslöt sig till i utskottet och här i kammaren. Men vill moderatasamlingspartiet att skall nöja sig med att göra ett allmäntuttalande. Jagtillhör dem som fortfarande menar att det är bättre att vidga lagrådsgranskningengenom grundlagsändring än genom allmänna uttalanden. För den skull kan jaginte ansluta mig till reservation. Men jag kan självfallet inteheller ansluta mig till utskottsmajoritetens, dvs. socialdemokraternas ochkommunisternas, helt negativa attityd. Jag kommer således, herr talman, attavstå från att rösta i en kommande votering. FruJACOBSSON (m) kort genmäle: Jag skulle till vilja säga för det första att det intemöter något principiellt hinder att, som vi har gjort från moderatasamlingspartiet, ta upp frågor när väl har beslutat om den nyagrundlagen. Fördet andra vill jag till säga att beslutet om avskaffande av denobligatoriska lagrådsgranskningen trädde i kraft . Den ändring somkommer att ske angår endast utskottsminoritets möjlighet attskicka en lagstiftningsprodukt på remiss, och det är inte den saken som vi frånmoderata samlingspartiet har tagit upp här, utan det är den principiella frågasom hänför sig till lagändringen . HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: Vad nu anförde har inte alls någon relevans för densakfråga som vi behandlar. Frågan gäller om vi skall införa en vidgadlagrådsgranskning genom ändring av grundlag eller ej. En ändring i den nyagrundlagen kan vi lämpligen företa först nästa är, och jag kan intealls se att det över huvud taget är någon mening med att nu skullegöra ett allmänt uttalande av det slag som har förordat. FruJACOBSSON (m) kort genmäle: Meningen är mycket enkel, nämligen attge en tankeställare när det gäller lagrådsremisserna. Antalet har sjunkitkraftigt , och att vänta på en grundlagsändring innan vi får envettig lagrådsgranskning förefaller mig direkt olämpligt. Grundlagsändringen 1970-1971, som innebar att lagrådet togs bort somobligatoriskt rådgivande instans, har allvarligt försvagat den juridiskagranskningen av de lagar som regeringen föreslår. Statistiken visar ju attlagrådet hörs alltmera sällan; åtminstone det har alldeles rätti. Den här grundlagsändringen är beklaglig, eftersom den har tunnat ut detmaterial som både regering och riksdag har att bygga på i sinaställningstaganden. Utvecklingen har därför enligt min mening visat att det varriktigt av oppositionen att rösta nej till försvagningen av lagrådetsställning. De misstankar som vi i gav uttryck åt - att allt färrepropositioner skulle komma att lagrådsgranskas - har också visat sig befogade. Äni dag kan jag omöjligt begripa den principiella motiveringen för att ta bortlagrådet som en obligatorisk instans. Det är "inte förenligt med en fulltkonsekvent parlamentarism att tillförsäkra ett organ som saknar parlamentariskförankring en ovillkorlig rätt att yttra sig i vissalagstiftningsärenden", sade justitieminister i sin proposition. Detbör, tillade han, "ankomma på regeringen att ensam avgöra hur dess förslaglämpligen bör förberedas och utformas". Jagkan förstå om en regering inte önskar vara tvingad att höra lagrådet, även omjag inte delar den uppfattningen. Men jag kan omöjligt begripa hur man kanåberopa parlamentarismen för den synpunkten. Parlamentarism innebär ju attregeringen stöds eller tolereras av en majoritet i eller åtminstoneatt ingen annan regering skulle stödjas av en större grupp i . Det harju ingenting alls med lagrådet att göra. Lagrådet beslutar ingenting och haraldrig beslutat någonting. Lagrådet har att ge synpunkter av juridisk natur pålagar som regeringen bereder. Det strider inte det minsta mot parlamentarismensprincip, som justitieministern hade för sig . Ochjag vill fråga utskottets ordförande, i : Håller nifast vid att obligatorisk lagrådsgranskning strider mot det parlamentariskasystemet? Vidhåller ni justitieministerns uppfattning - eller har ni numeraandra skäl för att gå emot ett förstärkt lagråd? Motden bakgrunden var det naturligt att och igrundlagsarbetet hårt drev kravet att lagrådet åter skall fä en stark ställningvid beredningen av lagpropositioner. Moderata samlingspartiet hade här ingenavvikande mening. De tre icke-socialistiska partierna enade sig därför om enlagtext, som - om den hade gått igenom - åter hade gjort lagrådsgranskningenobligatorisk för de flesta viktiga lagar. De som är intresserade av lagtextenoch motiveringen till den kan gå till betänkande nr 26år 1973 och till reservation nr 22. Folkpartietkommer att hålla fast vid den reservationen och det synsätt som den gav uttryckåt. Detta framgår också av det särskilda yttrande som vi har avgivittillsammans med representanter i . Vikänner inget som helst behov av att hoppa av reservationen och komma med heltandra krav bara för att det har gått sist. träder den nyagrundlagen i kraft . När det har skett är det, som herrFiskesjö sade, naturligt att åter motionera om förbättringar i den nyaregeringsformen. Det kommer vi alltså att göra . Däremotkan vi inte alls förstå moderata samlingspartiets grundlagspolitik , ochdet kunde ju inte heller. visade det sig attmoderata samlingspartiet på flera punkter hade hoppat av de krav man reste1973. Det gällde folkomröstning vid grund- lagsändringar och rättentill offentliga utskottsutfrågningar. kräver man utredning om de problemen istället för den lagtext som vi slogs för. , när det gällerlagrådet, kräver man inte heller den lagtext som också röstade på1973 utan begär i stället ett uttalande och en utredning. Moderaternakan naturligtvis i författningsfrågorna vingla omkring i terrängen så mycket devill; det ändrar inte mycket. Men kommer att hålla fast vid de kravoch reservationer som vi hade . Att återigen börja utreda de härfrågorna är att förhala lösningen av dem. Vi återkommer alltså, närregeringsformen trätt i kraft, med ett förslag till lagtext om lagrådet. Jagvill fråga : Kommer moderata samlingspartiet då att rösta emot värtkrav på beslut om vilande grundlagsändring och vidhålla förslaget om enutredning? Eller kommer att göra helt om igen och återgå till 1973års hållning? Kommer ni att ställa upp bakom ett lagförslag som - omdet går igenom - kommer att stärka lagrådets ställning för att ytterligare ökarättssäkerheten här i landet? FruJACOBSSON (m) kort genmäle: Till vill jag säga att det där med vinglandet var väl enlitet misslyckad liknelse. Vi har olika principiell inställning när det gällerden tidpunkt vid vilken vi kan motionera om frågor i grundlagen - det är dethela. Närdet gäller lagrådet kommer vi moderater givetvis att stå fast vid vad vitidigare har ansett. Attvi nu har begärt ett uttalande angående lagrådsgranskningen är i och för sigfullständigt motiverat av att en grundlagsändring tar tid och attlagrädsgranskningen håller pä att förlora i betydelse. Därför hade det varitviktigt att följa vår linje . HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Jag tycker inte att man har fått riktigt klart för sig hur moderatasamlingspartiet kommer att agera i den här frågan. År1973 hade alltså tillsammans med och krav påen lagtext som skulle stärka lagrådet. Det röstades ned av socialdemokraternaoch kommunisterna. , 1974, kräver inte någon lagtext utan ettuttalande och en utredning. När vi lägger fram förslag om en lagtext,kommer då moderata samlingspartiet att vingla tillbaka till sin ståndpunkt från1973 och stödja lagtexten? Eller kommer ni att hålla fast vid årets krav påuttalande och utredning? Det vore värdefullt att få detta preciserat. iTrollhättan (s): Efter de föregående inläggen tror jag mig våga påstå att det påbetydelsefulla punkter råder enighet. Lagrådet skall vara kvar. Det skallendast behandla den lagtekniska sidan av frågorna, och det går inte att remitteraalla lagförslag till lagrådet. Detnya som har kommit till är den bestämmelse som de föregående talarna litet iförbigående berört men som innebär en mycket stor förändring. harriksdagen inte kunnat höra lagrådet. Ett utskott har under hand kunnat inhämtadess mening. finns möjligheter även för en minoritet inom ett utskottatt få till stånd ett yttrande från lagrådet. Som bekant kan enutskottsminoritet av minst en tredjedel föranstalta om inhämtande av yttrandefrån statlig myndighet, däribland lagrådet. Det finns visserligen ett undantagfrån detta - majoriteten kan hindra förfarandet om en sådan remiss skulle ledatill avsevärt men -men huvudregeln är att en minoritet inom ett utskott skallkunna remittera ett ärende till lagrådet, och det skall vara ett synneriigtmen, om man skall kunna motsätta sig detta. Låtoss nu få erfarenheter av det här systemet. Man talar om tidigareställningstaganden osv. men det inträder en ny situation nästaår. För mig ter det sig naturligt att man skaffar sig erfarenheter av den nyaordningen, innan man gör någon förändring. 1debatten har det talats om att man skall ha en hög kvalitet på lagstiftningenoch att man skall försöka åstadkomma enhetlighet, konsekvens och klarhet. Ja,om detta är vi alla överens. Man har också pekat på att rättssäkerheten måstebevakas. Därom hoppas jag att det också råder allmän enighet. Men det är intebara juristerna i lagrådet som har att verka härför. De jurister som finns inomdepartement och utskottskanslier har samma skyldighet. Och framför allt: Vihar alla här i denna sal som lagstiftare en skyldighet att verka för att manfår en hög kvalitet på lagstiftningen och att man bevakar rättssäkerheten. Låtmig erinra om att det har knutits allt flera jurister till departementen ochtill utskottskanslierna här i . Det förefaller mig vara en svårunderskattning av deras kompetens om man skulle förfara så som här föreslagits.Visst kan det i vissa fall vara värdefullt att höra lagrådet. Men underskattainte den kompetens som juristerna i Kungl. och i riksdagensutskottskanslier representerar! Närdet så gäller skattelagrådet skulle jag gärna vilja ställa en fråga - om detsedan blir eller i som kommer att besvaraden lämnar jag åt dem själva att avgöra. Hur har man tänkt sig detta lagrådsammansatt? Man har hävdat att det skall representera en högsta expertis påskattelagstiftningens område, men jag kan inte i reservationen se att man ensantyder hur man vill sammansätta ett sådant lagråd. Slutligenskall jag ta upp en sak som drog in i debatten. Han undrade om vihade bytt motivering på socialdemokratiskt håll. Ja, egentligen hade inte herrAhlmark behövt ställa den frågan. Låt vara att utskottets betänkande ärkortfattat, men det ger ändå svar på denna fråga. Det står att utskottet"vidhåller den ståndpunkt beträffande lagrådsgranskningen som utskottetgett uttryck för senast i samband med författningsreformen". Dennaståndpunkt innebär att vi menar att an- svaret för beredningenligger hos regeringen respektive de olika riksdagsutskotten. Närjustitieminister talat om pariamentarism i detta sammanhang har jag helatiden fattat honom på det sättet att han vill hävda att ansvaret förberedningen av de propositioner, som lämnas till från regeringen,vilar endast på regeringen. Den har att ta hela ansvaret för dessapropositioner. Följaktligen har den också att själv välja form för denberedning man vill skall föregå propositionens avlämnande. Påsamma sätt förhåller det sig med riksdagsutskotten. 1 konstitutionsutskottethar vi att ta ansvaret för de betänkanden vi avlämnar, oberoende av vilkaexperter vi utnyttjar när vi resonerar oss fram till be-tänkandena. Vi användervåra egna tjänstemän i utskottet men kallar i vissa fall in särskilda experterutifrån. I båda fallen ligger emellertid ansvaret hos utskottet, och det ärdenna ansvarighetsprincip vi vill hävda. Det var också den som låg bakom detankegångar statsrådet utvecklat. Med detanförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. HerrFISKESJÖ (c): påstod att det råder delade meningar om när man kan väckaförslag till grundlagsändring. Det tror jag inte alls att det gör. Det är juså, , att ni inte har rest något krav på grundlagsändring, utanvad ni kräver i reservationen är ett allmänt uttalande. Och jag kan fortfarandeinte förstå vad det skall tjäna till. Sedanvill jag säga till i att det intressanta i dettasammanhang är ju att lagrådsgranskningen är särskilt värdefull för riksdagensoch de enskilda riksdagsledamöternas bedömning av de lagprodukter somregeringen lägger fram. Den frihet som regeringen fick 1971 vad gällerlagrådsremisserna kunde ha fungerat tillfredsställande, om regeringen hadeföljt intentionerna bakom grundlagsändring. Tanken var ju attregeringen över ett vidare fält än vad de gamla bestämmelserna angav skullelåta viktiga lagförslag gå till lagrådsgranskning. Men så blev det inte. Detser vi bl. a. av de undersökningar som har redovisat isina granskningsbetänkanden år . Antalet lagrådsremisser har successivtminskat. Det verkar dessutom vara närmast slumpmässigt vilka lagförslag somblir föremål för en lagrådsgranskning. Det är därför vi har krävt en ändrad ochskärpt lagstiftning på denna punkt. Vifår sålunda anledning att återkomma med det kravet . Jag vill säga till i att utskottsminoritetensmöjligheteratt remittera ett lagförslag till lagrådet ju aldrig kan ersätta denremittering som regeringen gör. En utskottsminoritet har för det första ingamöjligheter att remittera förrän på ett senare stadium - ofta alltför sent föratt det skall vara praktikabelt - och för det andra kan utskottsmajoritetenenligt lagregelns utformning hindra en ställde en direkt fråga rörande vilket antal ledamöter vi frånmoderata samlingspartiet vill ha och hur vi vill ha skattelagriidet sammansatt.Men det är ju just det som skall utredas. Sedanharjag aldrig sagt, , att vi i moderata samlingspartiet i principhar diskuterat när man skall väcka förslag i grundlagsfrågor. Vi är säkert heltöverens om när det kan ske. Nej, jag yttrar mig om när man kan ta upp frågorigen som har grundlagsstiftats. Vadgäller moderata samlingspartiets ståndpunkt - och riktar jag mig till herrAhlmark - är det inte fråga om något annat än att opponera mot en praxis somhar gått snett när det gäller remittering av lagförslag, då man inte har följtde intentioner som uttalades under förarbetena, dvs. man remitterar inte längreeller man gör det i mycket liten utsträckning. Om lyssnatuppmärksamt på mitt första anförande hade han inte behövt missuppfatta mig somhan gjort. Vidarevill jag göra ytterligare ett påpekande. Om läser vad vi yrkar ivår reservation, skall han upptäcka alt ordet utredning finns med när delgäller förslaget om inrättande av elt skattelagråd. När det däremot gällerlagrådsgranskningen begär vi ingen utredning. På den punkten begär vi att riksdageni princip skall uttala sig för att regeringen skall följa intentionerna bakom1971 års lagändring. Det är någonting helt annat. Det hindrar inte på någotsätt att vi i princip står fast vid vår ståndpunkt när det gäller en ändring avreglerna i grundlagen angående lagrådsgranskningen. Det var ju bra att vi fick reda på det här. , som 1973 varför en lagtext som vi var överens om och som 1974 i stället framför krav påuttalande och utredning, kommer alltså 1975 att återvända till ett krav pälagtext. Del betyder att vi kan fullfölja enigheten på den punkten. Det varbara det jag ville ha reda på. Det är bra att vi nu fått besked om del i denhär diskussionen. i säger all del inte bara är juristerna i lagrådet somhar att värna om rättssäkerheten. Det finns jurister också i departementen, ikammaren och i utskotten. Detär alldeles riktigt att det finns jurister litet här och var vid behandlingenav lagförslag. Men del finns två skillnader mellan juristerna i lagrådet ochjuristerna i departementen.