prot · FX0991 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag yrkar alltså, herr talman, bifall till motionen 873samt reservationerna 7 och 8. menar i sitt yttrande övermotionen 859 att frågan om selektiv etableringskontroll inte bör aktualiserasnu. Motionen innehåller emellertid ett utredningskrav och inga förslag om omedelbaraåtgärder. Motionen tar upp frågan om en undersökning av etableringskontroll somett samhällets instrument för att skydda med borgarna för de följder avkoncentrationer och samhällsekonomiskt osunda företagsetableringar som kanförekomma och för att hävda de värden som flertal har uttalat sigför. tog i sitt anförande upp tanken på en investeringsberedningsom ett annat samhällets instrument. Jag tycker det var mycket intressantatankegångar som han gav uttryck för, men de har inte nämnts i utskottetsbetänkande och kan alltså inte ha påverkat behandlingen av min motion. är kanske ändå inte så negativt tilletableringskontroll med det i motionen nämnda syftet. I näringsutskottetsbetänkande nr 67 med yttrande över en proposition i vilkenföreslogs etableringskontroll för bankkontor uttalade utskottet enhälligt:"Liksom departementschefen anser utskottet att det i nuvarande läge ärmotiverat att införa en etableringskontroll som gör det möjligt att förebyggaen från servicesynpunkt obefogad tillväxt av bankernas kontorsnät." I dagens betänkande finner emellertid utskottet det intevara lämpligt att nu aktualisera frågan, trots att motionen vill ha en selektivoch eventuellt tidsbegränsad etableringskontroll i stil med prisstoppsbeslutnär det uppstår motsättningar mellan företagens åtgärder och en sundföretagsekonomisk och samhällsekonomisk planering. hade man haft etableringskontroll för bankkontornär denna slopades . Det blev då en fri och, höll jag på att säga,vild etablering av bankfilialer. Detta väckte finansministerns missnöje, och vifick ett propositionsförslag om en begränsning av den fria etablerings-rätten.Min motion syftar till att man skulle öppna möjlighet till en liknandebegränsning även i andra branscher. Jag kommer att rösta för reservationen 7, somtillgodoser syftet med min motion. Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationennr 1 av i Glömminge m. fl., och förklarades 36 den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sjönellbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringspro- Nr 91 .,., ... .... X u ...11 Den som viU att kammaren bifaller naringsutskottets hemställan i t betänkandet nr 36 punkten 1 röstar ja, NäringspoUtiken den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Glömminge m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Nr 91 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Tisdaeenden ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 28 mai1974 rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. röstninggav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 36 punkten 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hovhammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten 13 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 162 Utskottets hemställan bifölls. Punkten 15 Nr 91 Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels Xisdaeen den reservationen nr 6 av m. fl., ochförklarades den förra 28 mai 1974 propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten 15 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hovhammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten 17 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr i , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten 19 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Punkterna 20 a och 20 b Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 873 av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av herrar Regnéll och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Hovhammar begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten 21 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hovhammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 276 Nej - 48 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 10 av herrar Regnéll ochSiegbahn, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten 22 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av herrar Regnéll Finansiering av ett nytt stålverk i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hovhammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 276Nej - 48 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 11 av i Glömminge m. fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten 23 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 11 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 237 Nej ~ 85 § 3 Finansiering av ett nytt stålverk i Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 40 i anledningav propositionen 1974:64 angående finansiering av ett nytt stålverk i Luleåjämte motioner. I propositionen 1974:64 hade Kungl. Maj;t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoll över industriärenden den 15 mars1974, föreslagit att 1. godkänna av chefen för industridepartementet förordaderiktlinjer för finansieringen av ett nytt stålverk i , Nr 91 2. tiU Teckning av aktier iStatsföretag för /75 Tisdaeenden under fonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av Finansiering av Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. ' "' "Det nya stålverket, som avses bli förlagt vidNorrbottens järnverk (NJA) iLuleå, planeras för en årlig produktion av stålämnen förhandelsstålverk. skall förädla malm från . NJA:s sammanlagdamalmbehov kommer vid genomförande av 80 att vara perår. malmleveranser beräknas till närmare under1980-talet. Koksförsörjningen säkras genom tillbyggnad av det koksverk somhåller på att uppföras vid NJA. Investeringskostnaderna för 80beräknas till penningvärde. I löpandepenningvärde kommer verket inklusive räntor ochrörelsekapital att kosta . NJA beräknar attStålverk 80 vid normal konjunkturutveckling efter det att den förstamasugnen tagits i bruk skall ha genererat vinstmedel motsvarande den totalainvesteringskostnaden. I propositionen föreslås att staten skall bidra med ca tvåtredjedelar och Statsföretag med ca en tredjedel av den ökning av NJA;s egnakapital som stålverket ger anledning till. För statens vidkommande innebärdetta att aktier tecknas i Statsföretag med 700 miljonerkronor, varav under /75. Statsföretagsvarar i sin tur för aktieteckningen i NJA. Staten föreslås vidare lämna låntill NJA med sammanlagt enligt samma villkor somlokaliseringslån. De första av dessa lån kommer att behövas tidigast /77. Utöver den finansieUa medverkan från staten ochStatsföretag avser NJA att uppta lån pä den svenska och internationellalånemarknaden." I detta sammanhang hade behandlats dels de ianledning av propositionen väckta motionerna 1974:1676av herrar Rosqvist (s) och (), 1974:1763 av m. fl. (m)vari hemställts att skulle 1. godkänna i motionenuppdragna riktlinjer för finansieringen av ett nytt stålverk i . 2. hos Kungl.Maj:t anhålla att ett program möjligt framlades i syfte att stödjasysselsättningen i inland enligt i motionen angivna riktlinjer, 1974:1764 av m. fl. (c), 1974:1765 av i m. fl. (vpk) vari hemställts att riksdagenmed bifall tiU propositionen uttalade sig för att med utgångspunkt i Stålverk80 hos regeringen anhålla om utarbetandet av ett kompletterande, brett statligtindustriprogram i syfte att skapa sysselsättning och regional balans i helaNorrbotten och att därvid följande beaktades: 1. attgruvbrytning i Kaunisvaara skyndsamt igångsattes, 2. att eninventering av kalkförekomsterna i länet ägde rum och att en exploatering avdessa skedde för NJA:s behov, 3. att en bättresamordning mellan de statliga företagen i åstadkoms och förslaghärom utarbetades och förelades , 4. att i enlighetmed i motionen anförda synpunkter en planmässig utbyggnad av verkstadsservicekom till stånd, 5. att förslagskyndsamt utarbetades om järnvägsnätets utbyggande i anslutning till förordadindustriell expansion, 6. att storuppmärksamhet ägnades åt de inre och yttre miljöproblemen, varvid samordningskedde mellan företaget och de kommunala myndigheterna i syfte att säkerställaen god samhällsplanering, 7. att enintegrerad planering av näringslivets utveckling skedde i samråd meUanStatsföretag och Nottbottens kommuner och landsting, samt 8. att medelställdes till förfogande för att i rimlig grad lösa in och ersätta gjordainvesteringar i fritidshus och permanenta bostäder, som måste flyttasrespektive blev utsatta för miljöförsämringar, 1974:1766 av herrar () och (), dels de vid början väckta motionerna 1974:71 av (vpk) ochfru (vpk) vari hemställts att uttalade sig för attgruvbrytning startades i Kaunisvaara i samt hos regeringenhemställde att fick i uppdrag att vidta skyndsamma åtgärder i detta syfte, 1974:333 av i m. fl. (s), 1974:336av m. fl. (s), 1974:545av (vpk) och (vpk) samt 1974:1130av (vpk) och (vpk). 1. beträffande finansieringen av 80 att riksdagenmed avslag på motionen 1974:1763 punkten 1 skulle a) godkänna ipropositionen 1974:64 förordade riktlinjer för finansieringen av ett nyttstålverk i , b) tiU Teckning avaktier i för /75 under fonden för statens aktieranvisa ett investeringsanslag av . Finansiering av ett nytt stålverk i Finansiering av ett nytt stålverk i 2. beträffandeutredning rörande sjötransporter att skulle avslå motionen 1974:1676, 3. beträffandevissa åtgärder i samband med anläggandet av 80 att skulleavslå motionen 1974:1765 såvitt nu var i fråga (punkterna 2, 4-6 och 8), 4. beträffandesamplanering mellan samhälleliga företag och andra samhälleliga organ iNorrbotten att skulle avslå a) motionen1974:1130, b) motionen1974:1765 såvitt nu var i fråga (punkterna 3 och 7), 5. beträffandeåtgärder i syfte att stödja sysselsättningen i inland att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1763 punkten 2, 6. beträffandestatligt industriprogram för att skulle avslåmotionen 1974:1764 såvitt nu var i fråga (huvudyrkandet), 7. beträffandeindustriinvesteringar i utom Luleåregionen att riksdagenskulle avslå a) motionen1974:1764, b) motionen1974:1766, 8. beträffande åtgärder för differentiering avmalmkommunernas näringsliv att skulle avslå a) motionen1974:336, b) motionen1974:545 punkten 2, 9. beträffande anläggande av ett järnförädlingsverk imalmfälten att skulle avslå motionen 1974:545 punkten 1, 10. beträffandetillverkning av gruvtruckar i att skulle avslå motionen1974:545 punkten 3, 11. beträffandegruvbrytning i Kaunisvaara att skulle avslå a) motionen1974:71, b) motionen1974:1765 såvitt nu var i fråga (punkten 1), 12. beträffande statligt engagemang i den mellansvenskaspecialstål industrin att skulle avslå motionen 1974:333. 1. beträffande finansieringen avStålverk 80 av herrar Regnéll (m) och () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1974:1763 punkten 1 skulle a) godkänna ipropositionen 1974:64 förordade riktlinjer för finansieringen av ett nyttstålverk i med de ändringar som reservanterna angivit, b) avslåpropositionen 1974:64 såvitt den gällde anslag till teckning av aktier iStatsföretag , 2. beträffande åtgärder i syfteatt stödja sysselsättningen i inland av herrar Regnéll (m) och () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1763 punkten 2hos Kungl. Maj;t skulle anhålla att Kungl. Maj;t möjligt framlade ettprogram för åtgärder i syfte att stödja sysselsättningen i inlandenligt av reservanterna angivna riktlinjer. 3. beträffande statligt industriprogram för Norrbottenslän av i (vpk) som ansett att utskottet under 6 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1765 såvitt nuvar i fråga hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utarbetande av ett statligtindustriprogram i syfte att skapa sysselsättning och regional balans iNorrbotten, 4. beträffande gruvbrytning iKaunisvaara av i (vpk) som ansett att utskottet under 11 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:71 ochmotionen 1974:1765 såvitt nu var i fråga (punkten 1) hos Kungl. Maj:t skulleanhålla att åtgärder skyndsamt vidtogs för igångsättande av gruvbrytning iKaunisvaara. Finansiering av ett nytt stålverk i HerrREGNÉLL (m): Stålämnen det är en tung och svårhanterligmateria, inte bara i fysisk bemärkelse utan också som affärsidé. 80 ärett projekt som ställer stora krav på bedömning av förhållanden så långt fram itiden som slutet av nästa årtionde. Man känner onekligen en viss ängslan införså långsiktiga ställningstaganden, när man just bevittnat hur snabbtgrundläggande förutsättningar kan ändras. Det är alltså inget beslut på säkra grunder som kammarenkommer att fatta . Utöver materialets allmänna svårhanterlighet har manatt räkna med två särskilda komplikationer. Den ena är hemligstämplandet avviss information. Den har hindrat flertalet av dem som har att ta ställningtill 80 att få tillgång till en del väsentliga fakta. är vi en liten privilegierad krets, som fått ta del av dethemligstämplade materialet. Men vi kan inte leda informationen vidare tillandra. De som utformat partimotioner eller enskilda motioner har fått göradetta utan tillgång till en rad väsentliga uppgifter. Den andra komplikationeni debatten kring 80 är den politiska kopplingen. Att konstatera att ensådan finns är inget moraliserande. Ingen av oss kan frigöra sig från sinagrundläggande politiska värderingar. I en sä stor fråga som denna kommer denaturiigtvis till synes. Detta, herr talman, sagt som allmän bakgrund fördebatten. När jag nu som talesman för reservationerna 1 och 2 fårinleda debatten kan jag kanske underlätta den genom att hålla isär tvåfrågeställningar. Den enaskulle vara; Hur kan projektet påverka ? Den andra skulle vara; Hur skall projektet bedömassamhällsekonomiskt? Var och en av de frågorna skulle kunna föranleda längreutläggningar än vad arbetsordningen tillåter under . Jagskall försöka koncentrera mina synpunkter. Beträffande den andra frågan kan jaggöra det så mycket mera, som jag vet att den kommer att kommenteras av en annanföreträdare för vår partigrupp, en person som har särskilda förutsättningar attbedöma i varje fall de regionala aspekterna. Iblandtalas det litet föraktfullt om att titta i backspegeln, när man Finansieringav ett nytt stålverk i Men ofta kan nog också det passerade ge vissa lärdomar av nytta förfortsättningen. Företagsekonomiskt har hittillssannerligen inte varit någon framgång. Hade man inte haft statligt stöd avolika slag, så hade man knappast kunnat hålla näsan över vattnet. levererar in skatter, direkt och via sina aktieägares skatt för erhåUnautdelningar, har NJÄ;s prestation inskränkts tUl betalning av ett minimum avskatt. De kapitalkrävande satsningarna har givit magra resultat. Det omdömetgäller när man ser tillbaka på . Det gäller också för detsenaste verksamhetsåret, där fick träda till med ett koncernbidrag om intemindre än . Självt hade redovisat enförlust före bokslutsdispositioner och skatter på och detta i ett läge av exceptionell högkonjunktur inom branschen, närjämförbara industrier gått långt över förväntan bra. Dessa fakta bör ha i minnet, när regeringen nupå nytt för fram ett optimistiskt och glättat framtidsprojekt från NJA. Låt mig innan jag sätter en rad frågetecken i marginalengöra helt klart, att bedömningen också inom moderata samlingspartiet har utmynnati en tillstyrkan av projektet. Men vi finner det angeläget att nyansera NJA:sensidigt positiva presentation av planerna genom att understryka att det finnsbetydande osäkerhetsmoment i beräkningarna. Vår uppfattning ansluter sig näratill den som en tremannagrupp, bestående av professorerna ochErik Ruist och ekonomie doktorn , kommit fram till i en granskning,som distribuerats till åtminstone vissa av kammarens ledamöter, först sompreliminär rapport , sedan i en tilläggsrapport framlagd i förra veckan.Särskilt tabellmaterialet och diagrammen i tilläggsrapporten skulle man viljaha som bilaga till riksdagstrycket, men tyvärr - jag har beklagat detta förr finns inga formella möjligheter att till protokollet få med annat än vad sommuntligen föredragits. kommerjag tUl mina frågetecken i propositionens marginal. När en stor satsning på tillverkningssidan skall bedömas,gör man klokt i att börja med att fråga, vilka möjligheterna kan beräknas bliatt sälja produkten. Delfrågorna kan ställas så här: Hur kommerden totala marknaden att te sig? Vilkenkonkurrens har vi att möta? På båda dessa punkter skiljer sig NJA-ledningens ochkritikernas uppfattningar, NJA räknar med en framtid, där stålämnen i stort settproduceras i särskilda verk för vidareleverans till valsverken. Alldelesövervägande delen av de hugade spekulanterna hoppas NJA finna utomlands, främstpå den europeiska kontinenten. Man tänker sig att avsätta 85 å av deproducerade stålämnena utomlands. Är sådana förhoppningar realistiska? I kapitalkrävande processindustrier järn- ochstålföretagen är sådana är det synnerligen viktigt att gardera sig motavbrott i driften. Produktionsstörningar vållar långt större bekymmer försådana företag än för dem som har mindre kapital att förränta och som har färrearbetade I vetskap om detta bör de som har ansvar för stålverk också iframtiden vara angelägna om att ha ett gott grepp kring försörjningen medstålämnen. Den synpunkten - vidareförädlarens intresse av att ha tidigare ledunder sin kontroU - har NJA-utredarna försummat. Annars tycker man att ettsådant resonemang naturligt kunde ha givit sig av den stäUning NJA självt tagitgenom att besluta om koksverket. Ett av de bärande skälen var här önskan omminskat beroende av leverantörer. Liknande tankar kommer för resten fram i densocialdemokratiska motion där man föreslår att NJA skulle skaffa eget tonnage.Man skulle då få tryggare skeppningsflöde än om man är beroende av andrasprestationer, menar motionärerna. Värdet av egen kontroll över tillförseln avhalvfabrikat kan ofta bedömas som så högt, att vidareförädlaren är beredd attavstå från de billiga partier, som en specialiserad halvfabrikatsproducent kantänkas offerera. Den potentiella marknaden kan komma att visa sig långt mindreän vad NJA-utredarna tänkt sig. förhoppningar om att genom långtidskontraktsäkra sig marknadsandelar måste betecknas såsom barnatro. En köpare med starkposition binder sig inte vid andra kontrakt än dem som han bedömer som klartfördelaktiga för sig. Men den enes fördel är den andres nackdel. NJA hartidigare bränt fingrarna på långtidskontrakt. Varför skulle de nu plötsligt gestora fördelar? Den andra väsentliga frågan är: Vilken konkurrens kanNJA:s stålämnen tänkas möta?