prot · FX09143 · 1974-12-31 00:00:00 — samt 3:o) reservationen nr 5 av herrarRegnéll och Hovhammar, och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontraproposi- Lagom vissa mineralfyndigheter, m. m. tionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering även beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsutskottets hemställan i belänkandet nr 59 punkten 4 antar reservationennr 4 av i Glömminge m. fl. röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 5 av herrarRegnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoieringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill au kammaren bifaller näringsutskoltels hemställan i betänkandet nr 59punkten 4 röstar ja, den det ej vitt röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av herrar i Glömminge m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: § 11 Herr andre vicetalmannen meddelade att på morgondagens föredragningslista skulleskaiieulskolieis belänkande nr 60 samt inrikesut-skottels betänkanden nr 31-33i nu angiven ordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 12 Ang.besiktningsavgiften vid renslakt Herr jordbruksministern erhöll ordet föralt besvara () i kammarens protokoll för den 4 decemberintagna fråga, nr 391, och anförde: har bett mig redogöra för skälen till attbesiktningsavgiften vid renslakl höjts frän lill 50öre. Enliglprinciper som godkänts av riksdag skall statsverkets kostnader förköttbesiklningsverksamheten goitgöras av slakieriföretagen i form av särskildabesiktningsavgifier. När del gäller besiktning vid renslakt utgörs dessakostnader av veterinärarvoden och reseersättningar enligt veterinärtaxan.Nämnda taxa höjdes generellt med fr. o. m. den 1 juli 1974.Därutöver medgav Kungl. Maj;t att arvode lill renbesiktningsveterinär får ulgåmed 50 procents förhöjning, om veterinären anlitas på obekväm arbetstid. Dennakostnadsökning samt en mindre eftersläpning i den tidigare taxesättningen medfördeen höjning av besiktningsavgiften med för att uppnå fullkostnadstäckning. Torsdagen den 12 december1974 Jag ber attfå lacka för svaret på min enkla fråga. Jagblev mycket förvånad när jag första gången hörde talas om denna höjning avbesiklningsavgifien vid renslakl. Av svaret förstår jag nu att bedriver man ennäring ute i glesbygden så drabbas man också hårt av sådana här kostnader förverksamheten och det är otillfredsställande. Närjag ställde den här frågan lill jordbruksministern satte jag den själv isamband med det beslut fattade angåendedistriktsveterinärorganisationen. Del beslutet innebar att veterinärservicen iNorrtands inland inte drabbades av den nedbantning som föreslogs ipropositionen 1973:178. beslutade också alt frågan om rennäringensbehov av velerinärservice skulle ägnas särskild översyn. Har någon sådanöversyn igångsatts? Efterbeslutet sänkte tantbruksstyrelsen grundlönen för veterinärerna i Norriandsinland med ca per är och menade atl näringen - här bl. a.rennäringen - skall svara för kostnaderna för den veterinära servicen. Närnu besiktningsavgiften vid renslakt höjdes frågade jag mig om avgiftshöjningen har ett direkt samband med lönesänkningen för veterinärerna. Av del svar jag nu fått framgår alt prishöjningen grun dar sig på etl riksdagsbeslut . Jag sätter ändå dessa frågor i samband med varandra, och jag anser att det i så fall är en orättvisa mot näringar i glesbygden, och det tjänar inte de regionatpolitiska strävandena. Här rör det sig dessutom om en näring som på allt sätt behöver stimuleras för sitt fortsatta bestånd. Den ökade pålagan synes mig verka i helt motsatt riktning. Ang.ersättningen för skador av fridlysta djurarter Tidigarei år har beslutat om prisstöd till jordbruket i norra . Ävenrennäringen fick del av detta. Men den nu genomförda höjningen avbesiktningsavgifierna eliminerar fyra femtedelar av denna ökning - den var 2:50kronor per slaktad ren. Jagfrågar alltså: Finns det ändå inte ett samband mellan löneförändringarna förveterinärerna och höjningen av besiklningsavgifterna? Och är detta i så fallförenligt med de regionalpoliiiska strävandena? Taxan är fastställd i enlighet med beslut om atl det skallvara full kostnadstäckning för den här typen av besiktningsavgifter. Det harriksdagen uttalat sig för, och vi har bara att fullfölja de beslut somriksdagen fattar. HerrSELLGREN (fp): Del är ett statement, ett fastläggande, herr statsrådet nu gör. Då fårjag bara kommentera del med atl man i fortsättningen får vara litet mer vaksamnär del gäller stödet till rennäringen så alt det stöd man ger lill näringar avden här arten i norra också svarar mot de högre kostnader som uppslårnär det är fråga om glesbygdsverksamhet. Överläggningen varhärmed slutad. § 13 Ang. ersättningenför skador av fridlysta djurarter Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara i Öskevik (c) i kammarens protokoll för den 5december intagna fråga, nr 394, och anförde; i Öskevik har frågat mig enligl vilka principerersättning utgår för skador av fridlysta djurarter. Ersättningför skador av slörre rovdjur på tamdjur och av kronhjort pä gröda m. m.utbetalas från ell av anvisat anslag enligl givna riktlinjer. Förskada av älg på gröda m. m. beviljas ersättning ur älgskadefond enligtkungörelsen om älgavgifl. Har den skadelidande underlåtit att vidta rimligaåtgärder för att förebygga skadan får ersättning inle beviljas. Närdet gäller skadegörelse av andra fridlysta djur har regeringen tidigareuttalat, att ersättning kan ges efter prövning från fall till fall. HerrLARSSON i Öskevik (c); Jag tackar jordbruksministern för svaret. Låt mig till att börja med,för undvikande av alla missförstånd, klart deklarera alt jag inte kritiserarfridlysning av djurarter som sådan. Fridlysning kan vara nödvändig för atlrädda en utdöende djurart. Å andra sidan kan en djurart på grund avfridlysning tillväxa så snabbi atl skador åsamkas enskilda personer ochnäringsidkare. Låtmig la ell konkret exempel. Bäverstammen har genom fridlysning ökat i antal såatt den frän sina naturliga boplatser i skogsbygden sprider sig till ettinvallningsomräde på slättbygden och där bygger bon i . Genom dettaförsvagas så att lusentals hektar åkerjord kan översvämmas. Vallarnamåste med täta tidsintervaller iståndsätias. Det innebär stora kostnader förmarkägarna. Är i ett sådant fall staten, som beslutat om fridlysning avdjurarten i fråga, i princip ansvarig för de merkostnader som genom dennafridlysning drabbar markägarna? Det var egentligen den principen som jag medmin fråga ville ha klarlagd. Ang.ersättningen för skador av fridlysta djurarter Man får, som jag sagt i mitt svar, bedöma dessa frågor från fall tillfall. Om staten är ansvarig för att en fridlysning sker, skall givetvis inteden enskilde markägaren behöva bära alla kostnader för eventuella konsekvenserav denna fridlysning i form av skador på mark eller annan egendom. Jagkan inte i detta sammanhang ta upp etl enskilt fall lill diskussion, menprincipen är den atl man försöker komma fram till skälig avvägning av skadansart och de konsekvenser den har för den enskilde. Sedan betalar staten ut ettersättningsbelopp. HerrLARSSON i Öskevik (c); Jag tackarjordbruksministern för detta ytleriigare svar. Jagvill bara göra följande reflexion; Om kostnadsansvaret i princip åvilar staten,bör det då inte finnas en särskild fond eller anslag för det ändamålet, somstaten kan betala medel ur till berörda näringsidkare? Bör det inte finnasregler för värdering och utbetalning av statsbidrag för ändamålet? Här kommer också in frågan om bidrag förförebyggande åtgärder. Fasta principer för en skadereglering innebär givetvistrygghet för berörda näringsidkare. Det väsentliga för den som lider skadan måste trots allt vara att han kanfå pengar - oberoende av om de kommer från någon speciell fond eller inte. Närdet gäller den typ av skada som i Öskevik åsyftar är det alltsåinle fråga om ett djur för vilket gäller reglerande bestämmelser. Jag hartidigare i svaret redovisat en rad djur. för vilka vi har särskildabestämmelser. Meni det här fallet är det fråga om ett djur där förutsättningarna kan vara mycketskiftande mellan olika platser när det gäller den skada djuret åstadkommer ochandra omständigheter; det har inte funnits möjligheter att ha några fastaregler eller bestämmelser, och därför har man Ang.försöksverksamheten med samordning av den regionala polisverksamheten m. m. valt formen atl i ställetbedöma skadorna från fall till fall. Pengarna har lagiis urjakivårdsfonden. Överläggningenvar härmed slutad. §14 Ang. försöksverksamheten med samordning av den regionala polisverksamhetenm. Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 216, och anförde; har fråga mig om jag avser alt utan hörandetillåta att det inom utarbetade förslaget lillförsöksverksamhet med samordning av den regionala polisverksamheten m. m.förverkligas. Jagavser inle att vidta några åtgärder för atl nu genomföra den föreslagnaförsöksverksamheten. Frågor rörande den regionala polisverksamheten färbehandlas inom ramen för den översyn och utvärdering av polisverksamheten somjag har aviserat. Jag lackar staisrådei för svaret på min enkla fråga. Min frågahar ju blivit en aning gammal. Det är över jag ställde den.Jag kan glädja mig åt atl statsrådet nu i varje fall givit ett delbesked, somjag kan känna mig belåten med. Detfinns naturligtvis inte heller något annat svar alt lämna än det som givits.Min fråga var föranledd av ett förslag som hade utarbetats genomrikspolisstyrelsen. Vi fick tillgång till ett protokoll av den 29april, av vilket det framgick atl man ville starta en försöksverksamhetmed en samordnad regional polisverksamhet. Jag är väl medveten om alt denverksamheten inle startade och jag drar därav den slutsatsen atlstatsrådet inte heller har medgivit att den fick startas. Orsakenlill att jag ställde min fråga var bara att jag ville ha reda på om riksdagenskall fä tillfälle atl pröva frågan om en sådan försöksverksamhet. Bakgrundenär den atl den regionala polisverksamheten har varit föremål . Den har både remissbehandlats och riksdagsbehandlais, men mankunde sannerligen varken av remissbehandlingen eller av riksdagsbehandlingendra några entydiga slutsatser om huruvida det fanns anledning att starta enförsöksverksamhet av nämnt slag. Jag var därför angelägen om att kontrollera attinga åtgärder skulle vidtas med mindre än att först skulle höras. Jagfår vidare erkänna all jag tydligen sovit litet grand i bevakningen av dessafrågor, eftersom jag inte har uppmärksammat den åtgärd som redovisas i densenare delen av svaret på min enkla fråga. egentligen inte vadstatsrådet avser med sitt besked atl dessa frågor skall få behandlas inom ramenför den översyn och utvärdering av polisverksamheten som han aviserat. Jagbeklagar all jag inte uppmärksammat all statsrådet aviserat en sådanuivärdering av polisverksamheten. Vad skall utvärderingen avse? Jag har ganska aviserat att jag avser atl tillsätta enuiredning för att mot bakgrund av erfarenheterna av förstatligandet avpolisväsendet göra en genomlysning och översyn av polisverksamheten samt ävenundersöka om det finns något behov av reformer inom denna. Jag beklagar attherr inte har observerat delta, som faktiskt har väckt en vissuppmärksamhet åtminstone i tidningar och i andra massmedia. Ang.proportionella val av nämndemän i tingsrätt HerrSUNDKVIST (c); Efter alt ha erkänt atl detta gått mig förbi vill jag ändock framhärdai min nyfikenhet genom all ställa frågan; Kommer att fä ta del avresultatet av denna uivärdering innan försöksverksamheten startar? Det är ju igrunden samma fråga som den jag först ställde. Jag har aviserat en utredning, och när dess förslag föreligger kommerjag alt, om det finns grund för detta, lägga fram förslag lill förändringar,som då givetvis kommer att underställas . Överiäggningenvar härmed slutad. § 15 Ang.proportionella val av nämndemän i tingsrätt Herrjustitieministern erhöll ordet för alt besvara () ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 393, och anförde: har frågat när mitt slutliga ställningstagande till fråganom proportionella val av nämndemän i tingsrätt kan väntas. Fråganom formerna för val av nämndeman i domstol kommer att behandlas i en promemoriasom utarbetas inom . .Avsikten är attpromemorian skall sändas ut på remiss under den närmaste liden och därefterligga till grund för ett ställningstagande i frågan. HerrNYQUIST (fp); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min enkla fråga. Vidiskuterade ju det här ämnet , och vid den frågestundenantydde statsrådet att del skulle komma etl förslag. Om rösträtt för invandrare vid riksdagsval sade icke i vilkenriktning del skulle gä, men jag utgick dock ifrån all del skulle kunna vara iden riktning som jag själv tyckte värden riktigaste, nämligen alt man skullekunna fä proportionella val. Nusäger statsrådet i sitt svar att promemorian, som utarbetas ijusliliedepariemeniel, inom den närmaste liden kommer att gå ui på remiss. Ärdel förmätet alt fråga i vilken riktning promemorian går, dvs.efter vilka direktiv som promemoria-författaren har arbetat'' Eftersom promemorian ännu inte är definitivt klar - även om jag ärövertygad om att den kommer att sändas ul inom någon månad -. anser jag mig inlepå nuvarande stadium kunna lämna någon redogörelse för innehållet. Jag fåralltså be alt vänta ännu någon månad på atl få reda på della. HerrNYQUIST (fp): Jag får självfallet acceptera statsrådets besked och vill bara uttryckaförhoppningen att vi så fort som möjligt skall kunna få ett förslag i denantydda riktningen, dvs. Överläggningenvar härmed slutad. §16 Om rösträtt för invandrare vid riksdagsval Herrkommunminislern erhöll ordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 388, lillherr arbetsmarknadsministern, och anförde: i har frågat arbetsmarknadsministern om han ärberedd alt ge utredningen om rösträtt och valbarhet för invandraretilläggsdirektiv all utreda frågan om invandrarnas rösträtt till atl gälla ävenriksdagsval. Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Medborgarskapär i så gott som alla länder en grundläggande förutsättning för rösträtt vidval till såväl statliga som kommunala beslutande församlingar. Som anförs idirektiven lill röslrätlsutredningen talar dock starka skäl för att även deinvandrare som inle har förvärvat svenskt medborgarskap medges rösträtt vidkommunala val. En sådan reform skulle ge invandrarna möjlighet atl påverka delokala förhållandena i frågor som rör t. ex. undervisning, social omvårdnad,kulturell verksamhet, fritidsverksamhet och boendemiljöns utformning. Jag villerinra om atl utredningen enligt direktiven bör arbeta så snabbt atl frågan kanunderställas . Jagämnar inte gå närmare in pä den principiella skillnad som kan föreligga mellande frågor som har atl la ställning lill och de frågor som avgörs avkommunfullmäktige och landsting. Det bör dock framhållas alt iriksdagenbehandlas bl. a. frågor som rör vårt förhållande lill främmande stater. Däravgörs också de frågor som är a v grundläggande betydelse för utformningen avdet framtida svenska samhället. Iåtskilliga länder finns motsvarigheter till de regler som under vissaförutsättningar ger utlandssvenskarna rösträtt vid riksdagsvalen. Om invandrarefrån dessa länder får rösträtt vid riksdagsvalen, fär de infiytande i frågor avdet slag som jag har nämnt. Från principiell synpunkt kan invändningarresas mot en sådan ordning. Fråganom rösträtt för invandrare vid riksdagsval inrymmer flera svårigheter avprincipiell natur. Redan med hänsyn till arten och omfattningen avrösträtlsuiredningens uppdrag och angelägenheten av alt den tidsplan som gällerför utredningsarbetet hålls är jag inte beredd att föreslå att utredningen gestilläggsdirektiv av den innebörd som anger. Omrösträtt för invandrare vid riksdagsval i (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Bakgrunden till frågan ärju den mycket omfattande invandringen lill vårt land och i samband med deltaden ökade diskussionen om invandrarnas rättigheter. Invandringenhar medfört all vissa kommuner har ända upp till en femtedel invandrare blandbefolkningen. Frågan om rösträtt för dessa grupper - och då främst denkommunala rösträtten - har växt fram lill en stor fråga. Del är självklart atlmenar man allvar med talet om alt underlätta en önskvärd integrationsprocess,är en av huvudfrågorna hur invandrarna skall ges möjlighet att delta iutformningen av de samhälleliga åtgärder som bestämmer deras egna livsvillkor. Eftermånga års diskussion har frågan kommit så långt att regeringen för ett halvårsedan tillsatte en utredning rörande rösträtt och valbarhet förinvandrare. Den utredningen har arbetat så snabbi atl den beräknas vara klarmed sitt arbete , och i bästa fall kan invandrarna få kommunalrösträtt vid val. Menkvar står då frågan varför de inle skall ha rösträtt även vid riksdagsval.Samma principiella resonemang som har förts beträffande den kommunalarösträtten kan föras också när det gäller riksdagsval - della inte minst medhänsyn lill den starka koppling som finns mellan stat och kommun. I riksdagenfattas ju en mängd beslut som är av direkt betydelse för kommunerna och derasinvånare. Dennaargumentation användes ju också av grundlagberedningen i dessbetänkande Ny regeringsform-Ny riksdagsordning, när den argumenterade mot atl föreslåkommunal rösträtt för invandrare. Som skäl för denna ståndpunkt anfördeberedningen bl. a. atl det inle finns någon klar gräns mellan statliga ochkommunala angelägenheter och att de principiella skäl som talar mot alttillerkänna icke svenska medborgare rösträtt i riksdagsvalen därför gör siggällande också i de kommunala valen. Omrösträtt för invandrare vid riksdagsval Nunär man uppenbarligen är beredd alt tillerkänna invandrarna rösträtt,bör logiken också bjuda att man i vart fall utreder frågan om atl tillerkännadem rösträtt även vid riksdagsval. I det avseendet beklagar jag att statsrådetkänner sig förhindrad atl ge tilläggsdirektiv. Redan mot tanken på rösträtt för invandrare har invänts attrösträtt och därmed möjlighet att påverka beslut som kan få betydelse för långtid framöver inle bör tillkomma den som inte känner sådan samhörighet medlandet alt han vill förvärva medborgarskap. Det har också sagts alt etlbrytande av sambandet mellan rösträtt och medborgarskap skulle leda till attinnehållet i medborgarskapet tunnas ul i alltför hög grad. Närdel gäller rösträtt vid val till måste synpunkter av detta slag ansesväsentliga. Det gäller även om man i och för sig har förståelse för att eninvandrare kan vilja behålla den anknytning lill hemlandet som medborgarskapetdär ger honom. Jaganser inle alt logiken i enlighet med i påståendebjuderatt rösträtt vid kommunala val nödvändigtvis måste följas av rösträtt vidallmänna val till . Jag har ä andra sidan inte heller givit uttryckför alt inte också invandrare kan ha rösträtt vid allmänna val. Jaghar pekat på alt frågan är av så komplicerad natur och inrymmer så mångaprincipiella frågeställningar att den rimligtvis inle kan få ett uttömmandesvar, när man svarar pä en enkel fråga. Jag har framhållit att frågan börallvarligt övervägas, innan man lar definitiv ställning till den. Det gäller nuförst och främst atl föra rösträtten vid kommunala val i hamn. Redan den är medhänsyn till de komplikationer som föreligger en tillräckligt omfattandearbetsuppgift för röslrätlsutredningen. Överläggningen var härmedslutad. §17 Kammaren åtskildes kl. 0.09.