prot · FX09137 · 1974-12-31 00:00:00 — Vi ligger på den punklen hyggligt till jämfört med andra tänder. Menäven där måsle vi ställa frågan: Hur skall vi få ut största möjliga effekl avde resurser som vi skall sätta in? Om jag skatt tro hen borde vianvända en del av våra samlade resurser för all stödja nyodling, uppodling avvarenda liten bil mark som kan användas för jordbruksprodukiion. Det kan juvara ganska dålig ekonomi alt föra den lypen av politik. Så får man inte agera.Del kan ju kanske vara bällre ekonomi atl använda de resurserna direkl lillålgärder som främjar odlingen i ulvecktingsländerna. Det kanske blir siörreeffekl av den summa pengar man kan sätta in där än om man använder pengarna påmark som inte är särskill produktiv. sade ju att vi inte baraskall odla på den goda jordbruksmarken ulan på att den mark som över huvudtaget kan komma Låtmig säga alt vi när vi i fortsättningen diskuterar dessa problem med anledningav siluaiionen ule i väriden och i den allmänna känsla som vi alla har all viskatt försöka hjälpa till aU klara tivsmedelsför-söfiningen för dem somhungrar, ändå inte skall rusa åstad och föreslå orealistiska projekt. Lål oss istället hjälpas ät atl vara realistiska och göra rikliga avvägningar även idetta avseende. Hen KRÖNMARK (m): Jag hoppas att herr statsrådet har överseende, om jag först med någraord vänder mig till den högt värderade representant för Göteborgskommuns valkrets som drabbats av del hårda ödet alt få sin interpellationbehandlad tillsammans med . Jag vilt bara meddela attvi i moderata samlingspartiet är så liberala i vår inställning alt viaccepterar att få interpellationssvar tittsammans med representanter för andrapartier. Sålill herr jordbruksministern. Jordbruksminislern var inte beredd att här, somhan sade, exakt spika fasl pä vilken nivå produktionsmålsältningen skullehamna. Jag har dock aldrig krävt att skulle säga exakt var denskulle ligga, vid , vid eller någol sådani, ulan jag hartalat för att vi skall ha full försöfiningsförmäga. Jag skall erkänna att dettaär en ganska rund definition. Men den är i alla fall ullryck för en ambition,nämligen all vi skatt använda våra mark- och produktionsresurser om möjligt säpass vät atl vi blir självförsörjande och icke behöver nagga pä väridenslivsmedetslittgängar utanför våra gränser. Delvore inget obittigt krav på jordbruksminister att även han skutte haen sådan ambition. Jag förmodar all prival också har del, menjag lycker att det skulle vara befriande att få höra jordbruksminislern fråndenna talarstol ge uttryck för en sådan inställning. HerrLundkvist hänvisade lill direkliven. Ja, de är verkligen runda. Men del skattjag inte beskylla för, ty han är inte författaren. Men deskrevs av en representant för parti. Enframstående förelrädare för det partiet framförde även krav på atl man skullesänka självförsöfiningsgraden titt . Det fanns t. o. m. röster vidden lidpunkten, omkring slutet av 1971, som talade för att man skulle sänkasjätvförsöfiningsgraden titt . Och direkliven skrevs av den dåvarandejordbruksministern pä ett sådant sätt all ulredningen skulle kunna tillgodoseden målsättningen. Jag erkänner atl formuleringarna är sä pass runda all man,om man har ambitioner att läsa dem med den teknik som fan använder när hanläser , också kan lyda dem som gjort, och det är jag fulltberedd all göra även om jag tycker att det vore bra med en viss precisering. Vi är överens om allraiionaliseringsverksamhelen varii värdefull. vvågar dock säga allraiionaliseringsverksamhelen, om hade följl de irepartireservaiionersom förelåg vid riksdags jordbruks-poliliska bestal, inie hade variisämre ulan snarare bättre. säger all när vi röstade för de höjdapriserna 1971 Ang. jordbrukspoli- hade vi varit rned om all godkänna lidigareavtal. Del var alltså en felaktig behandling, och vi varockså ansvariga. Men, , när man tecknade jordbruksavtalen gjordeman del frän den förutsättning som då gällde, nämligen prispress. Del varprispressmekanismen - att priserna på jordbruksprodukter icke skutte få stiga isamma takt som priserna på andra produkier - som skapade den silualion som manvar tvungen att rätla lill 1971. Närherr nu skall finansiera del heta vill jag ge elt vänligt råd. Jagvel ju alt regeringen håller på med budgetarbetet, och jag kan ange eninkomstkälla - del gäller inte sä titel pengar, faktiskt. Kanske övertala all salsa de 225 miljoner, som han har tänkt köpa insig i ölindustrin för, på mjölken? Jag tror all det är bällre all användaskattepengar titt mjölk än till öl. Del rådet ger jag alldeles gratis. Somjag sade lidigare visar promemorian från jordbruksutredningen att del intefinns någon som helsl precision i transfereringarna. Urin-komsiomfördclningssynpunkl kan man säga atl del nuvarande subventionssystemeticke alls är acceptabelt. Slutligen, herr latman, vilt jag understryka attdet rimliga är - och del har vårt parti krävt - alt se över del samladeskalleiryckel. Del är ju på grund av de höga skatterna man tvingas göratransfereringar och subventionera mal och bostäder långt upp i inkomstlägena. Ihöst har vi exempelvis fattat ell beslut som innebär att vi näsla är subventionerarbostadskostnaderna för människor med i inkomst, om de harell vissl anlal barn. Vi har hamnat i del lägel all vi hell enkell måslesubvenlionera på grund av del höga skalleiryckel - med pengar som las in via deskaller som vi beialar för all komma i den situationen. Hen (): Jordbruksminislern sade atl insikten om den livsmedelskris som var påväg inte hjälpte då man fattade jordbruksbeslut, utan då hade manandra förutsättningar. Jagtycker att det är ett titel egendomligt resonemang. Om man hade den insiktenatl en ti vsmedetskris var på väg, var del då den inletligenlaste ålgärd mankunde vidla för all lösa de akula överskollsprobtemen all lägga ner en massajordbruksjord och planlera skog på den? Atl det var den rälla metoden när manvisste att en ny situation närmade sig, där man skulle behöva alla tillgängligalivsmedel, har jag väldigl svårt atl förstå. Nusäger jordbruksministern all del inte har blivit så mångajord-bruksnedläggelser som man förulsalte. Del är rikligt och del är glädjande. Svenska lantbrukare ärdock ett rätt envist släkte, som dessutom i många fall lycks kunna klara sig påganska litet, och del är nog inte i och för sig regeringens förfiänst all vårajordbrukare, trots den politik som förts, har stannat kvar vid sin jord i sästor ulslräckning som fakliskt är fallet. Jagär ganska imponerad av den debalteknik som jordbruksminislern ulnylfiar. Närhan tydligen inte finner de synpunkier som jag framför tillräckligt markanta föralt skjula enbart på dem, målar han upp en alldeles egen lilen måltavla ochskjuter pä den i slället. Han frågar: Vi skall vät inte la ifrån kommunernaalll inflytande över hur marken skatt disponeras? Det finns ingen här som harullatal sig för all vi skall la ifrån kommunerna allt sådant inflytande. Vad vihar sagl är all de här intentionerna måste få större genomslagskrafl iplaneringen. Alll är inte fullt så väl beställt som jordbruksminislern beskrevdet, ulan som vi vel läggs del fortfarande ul nya bostadsområden ochindustriområden på bördig jordbruksmark. Jag lycker atl harillustrerat del väldigl bra i sill anförande. Atl mol den bakgrunden säga alldel är bra som del är lycker jag är titel orealistiskt. Enannan sak som jag fick höra var all jag skutte ha sagl att vi borde odla intebara på den fina jorden ulan på varje jordplätt som över huvud taget kundetänkas bli ulnyujad för jordbruksproduktion. Vad jag har sagt är atl inte baraden bäsla jorden bör reserveras för jordbruksproduktion ulan också den somkanske tigger i skiktet därnäst. Men självfallet är det god jordbruksjord somvi skall odla pä. Jag har inte länkl alt vi skall börja sätta potatis iKungsträdgården, om del var någonting sådant som föresvävade jordbruksminislern.Realism är säkert befogad i del här fallet som i andra sammanhang. Jordbruksminislernsäger vidare all vi skall göra våra insalser när del gäller de globalalivsmedetsprobtemen försl och främsi genom att stödja jordbruk, ochvissl skall vi del; det är alldeles självklart. Men jag kan inte se någonmotsättning mellan ambitionen alt så långt som möjligt hjälpa , närde skall bygga upp sill jordbruk, och ambitionen atl vi själva skall produceraså myckel livsmedel som det är realistiskt möjligt. Vi vel all även om viskulle koncenirera alla våra biståndsinsatser på atl bygga upplivsmedelsproduktion i , så kommer de globala livsmedelsproblemen atlbeslå under mycket tång tid. Alla odlingsmöjligheier som finns i världen mästeulnylfias för all försörja världens befolkning med livsmedel. Del är det enklafaklum som vi har alt ulgå ifrån, och vi kan inte på svensk sida undandra ossvärl ansvar när del gäller all ulnyUja vår kapacitet för alt produceralivsmedel så långt som möjligt. Hen (): Titt min värderade moderate kammarkollega frän län vill jag barasäga atl när jag i mill andra inlägg framhöll all jag lyckle alt mininterpellation var värd ett bättre öde än atl bli samman- blandad med ,så berodde det pä atl interpellation berör, som jag ser det, enhelt annan fråga. Vi diskuterar här, sedan nägon timme tillbaka, tvä problemparallellt - dels prissällningen och prissubventionerna i jordbruket, dels denfråga som jag och Ang. jordbrukspoli- har tagit upp omreserverande av för livsme- Det varalltså detta som var orsaken till att jag sade att jag var ledsen över attinterpellationssvaret sammanblandats med . vitt jag säga att det är glädjande när statsrådet förklarar i sittsenaste inlägg atl han känner sig slimulerad över den enighet som har visatshär mellan i Holmgärden, , statsrådet och mig närdet gäller den fråga som jag har ställt. Men jag mäste ändå hett kort säga atljag inte alts har avsetl, som statsrådet antydde, att vi på något sätt skutteberöva kommunerna inflytandet över markplaneringen. Jag vill absolut inte atlstaten skall dirigera och gä in pä varenda punkt, som statsrådet sade, ikommunernas planering. Men det är ju riktigt, som framhöll, atlvi här har ett avvägningsproblem mellan markbostäder, livsmedelsproduktionosv. Det är elt besväriigl problem. I detaljerna skatt emellertid kommunernasköta sig själva. Däremottycker jag att vi behöver en stattig ramlagstiftning som visar attlivsmedelsproduktionen måste prioriteras. Titt sist tycker jag inte att vi skall diskutera,herr statsråd, om det är vi som instämmer med den sociatdemoraktiska politikeneller om det är socialdemokraterna som instämmer med t. ex. folkpartietspolitik. Jag tycker all vi i den här frågan måste samverka. Bara någraord ytterligare till den här debatten. Jaghade inte vänlat mig att det gamla påståendet om den s. k. prispressen skulleåterkomma i den här debatten. Jag vill redovisa vad dåvarande statsrådet sadei propositionen är 1967 - för all om möjligt också ta död på den där myten. Jagciierar ordagrant: "Det nu anförda innebär dock ej alt jag anser attprissättningen bör användas såsom ett generelll jordbrukspoliliskt medel föralt oberoende av konsekvenserna för nä-ringsulövarna nå en önskadproduktionsutveckling." Detvar vad statsrådet sade på den punklen. Detta yttrande har sedanförvanskats i den allmänna debatten. Slutligenkan jag väl få säga titt både och all del är juvälgörande all vi har fått fram titel mera preciseringar. Jag lycker all detvar utomordentligt runda formuleringar som bägge inierpellanierna använde omall all mark - som det frän böfian helte -som kunde odlas skulle användas förjordbruksproduktion. Av de senare inläggen harjag förstått att man inser attdel här är ett avvägningsproblem som mäste hanleras både av staten och mellanstaten och kommunerna. Kan vi fortsätta debatten från den utgångspunkten ochsamtidigt föra den med insikt omnödvändigheten av att samhället fär ett ökat inflytande över hushållningen medmarktillgängarna trorjag atl vi också har goda förutsättningar alt nå en bralösning av problemen. Övertäggningenvar härmed slutad. Omåtgärder mot föroreningarna i § 11 Om åtgärder motföroreningarna i Herrjordbruksministern erhöll ordel för all besvara iKristinehamn (vpk) framställda interpellation, nr 129, ochanförde: i har frågal om regeringen är beredd atlmedverka titt atl ivinga berörd industri atl stoppa kvick-sitverutsläppen iVänern och vilka ålgärder regeringen avser vidla, som syftar titt atl förbättraVänerns vatten, med sikte på ett fullständigt återställande av della. Kvicksilverulsläppendirekt till har minskal avsevärt . Frän atllidigare ha uppgått titt har utsläppen minskats titt ca30 kg per är. Även övriga utsläpp titt har successivt kunnal minskas.Exempelvis har utsläppen av organisk substans minskat sedan 1970och fosforutstäppen med . Betydandeinsatser har redan gjorts för att klarlägga vattenförhållandena i . Förca påböfiade ett stort forsknings-och undersökningsprojekt. Detta projekt styrs av en särskild kommilté,, med representanter för, förutom , ,fiskerislyrelsen och berörda länsstyrelser. Målsättningen för projektet är atlskapa undertag för en rationell hushållning med som naturtillgång. Inomramen för projektet skall man dels kartlägga och registrera tillförseln avolika ämnen lill , dels regislrera sjöns biologiska tillstånd. a.registreras vattenomsättning, närsalter, mifiögifter i biologiskt malerial ochsediment saml plankton och bollenfauna. Projektetär sä utformat all kunskapsundertagel om successivt kan byggas upp.Registreringen av lillförseln av föroreningar lill bör snabbt kunna geresultat som är direkl användbara i vattenvårds-arbetet. Likaså kan en utbyggdundersökningsverksamhet när det gäller lokal-och skärgårdsområdena ge viktiginformation redan efler . Förnärvarande anslås till projektet.Kvicksitverprobtemaliken är föremål för särskilda detaljstudier där man bl. a.söker belysa återhämlningsmöjtighderna vid minskade utsläpp. Syftetmed de pågående undersökningarna är all få fram del kunskapsunderlag somerfordras för all åtgärder skall kunna vidias som förbättrar förhållandena iVänern. Omåtgärder mot föroreningarna i Hen iKrislinehamn (vpk): Jag ber atl få lacka jordbruksministern för svarel pä mininterpellation. Svaret säger dock inte sä myckel om huruvida regeringen har enuppfallning om den verkliga situationen i . Redanår 1971 tog jag i en motion här i upp frågan omföroreningssitualionen i . Jag pekade dä pä de utsläpp av olika slag somi första hand massainduslrierna men givelvis också kommunerna gjorde sigskyldiga lill. Resultatet hade blivit en het rad s. k. svartlistade vikar, endet av dem så förorenade alt man där kunde tala om fiskdöd. Utsläppen avorganisk substans var stora, likaså fiberulstäppen, beroende på altfiberåtervinningsantäggningarna inte fungerade tillfredsställande. E)essafiberulsläpp hade åstadkommit fiberbankar, speciellt i Kallfiorden ulanförKarlstad, på upp lill . Fiberbankarna tigger och jäser ochpåverkar vattnet inte bara i Kallfiorden ulan också ulanför denna vik. Jagpåpekade i motionen all Kartslads stad har sina tvä slörsla friluftsbad i denviken. Ävenom de kommunala avloppen som jag förut sade måste vara med i bilden, framhöllsdel i motionen all de dä ulgjorde 2 proceni av utsläppen. De resterande 98procenten kom frän industrierna. En uiredning som hade gjorts av Kartstads stadvisade alt den totala föroreningsbelastningen pä norra motsvarade ettutsläpp av kloakvallen frän 4,5 miljoner människor. Delsades vidare i motionen, och del förfiänar väl understrykas igen, att denomständigheten atl är värl tands största insjö med allt vad deltainnebär - den har betydelse som vattentäkt och belydelse i fråga omrekrealionsmöjtigheler inie bara för befolkningen i väslra ulan ocksåför andra människor i vårl land - gör förorenings-siiuaiion lill enyiierligl altvarlig fråga, och den måsle behandlas som en sådan. Efiersomvallnel även ule i öppna genomgår en långsam försämring menade jag alldel borde ularbelas en plan för åiersiällande av vallnel i . Nuanför jordbruksministern i sill svar att för ett och ell halvtår sedan påbörjade ett stort forsknings- och undersökningsprojekt, som äravsett all ge del kunskapsunderlag som erfordras för atl ålgärder i syfte attförbälira förhållandena i skall kunna vidias. Frän undersökningarna harpublicerats en del uppgifter, som jag vill komma lillbaka till senare, men änså länge har man inte mig veleriigi föreslagil någonling konkrel för allförbälira siluaiionen i . Jag tycker undersökningsprojekleld verkar stonupplagt, och del är hell säkert nödvändigl, men vissa saker - t. ex. frågan omfiberbankarna - borde man redan nu kunna titta närmare på för atl se vad mankan göra för alt eliminera denna föroreningskälla. Vänernsföroreningssilualion har således varit elt problem , men isommar och har del uppstått en myckel intensiv debatt kringkvicksilverutsläppen i , och del är med anledning av den som jag harslälll min interpellation. Bakgrundenär atl Skoghallsverken vilt öka sin produktion vid klor-alkalifabriken från titt . Villkoren för luft-utsläppen har i vårasfastställts av , som har sagt ja till utbyggnaden.Mol stulet av detla är eller näsla vår skall i säga sill om vallenulsläp-pen. Deltahar föranlett alt anföra besvär över koncessionsnämndensbeslut och kräva slul på utsläppen av kvicksilver i . Med hänvisning tillvad jag tidigare framhållit må man väl inte förundra sig över yrkesfiskarnasreaktion. Del förfiänar i detta sammanhang påpekas alt yrkesfiskels fångsteruppgår lill ell värde av ca och altrekrealionsvärdet av fritidsfisket kan beräknas lill minst 10 miljoner kronorper år. fångades ju lax i ; det fanns lider då och merfångades . Men förhållandena för fisket har givelvis försämrats i laklmed den pågående vallenföroreningen. ' Härkan man också peka på uppgifter som lämnats i en årsrapport över Vänerprojekldi samband med en informalionsdag i . Del gälldekvicksilverhalten i yisediment och fisk. Myckel höga kvicksilverhalter hadeuppmätts i sediment vid Kallfiorden och i centrala . hade också visal all kvicksilvernivåerna i gädda är höga ävenute i öppna . Halterna tåg i oroande närhet av del svenska toleransvärdel1 mg/kg fisk. Naturvårdsverketföreslog emellerlid vid denna lidpunkt, enligt tidningsuppgifter, allskrivelsen från inte skulle föranleda någon åtgärd. Påverkel ansåg man sig vät medveien om de svårigheter som drabbat fisket iområdet men menade all utsläppen frän Skoghallsfabriken efler hand har kraftigtreducerats och hänvisade också lill au ulsläppsvillkoren är satta på prövotidoch kommer all omprövas. Nuböriade emellerlid instämmanden i fiskarförbunds ställningstagande attströmma in, och debatten kom i gäng på allvar. Flera kommunstyrelser instämde iutlåtandet, och enligl tidningsuppgifter konstaterade ocksåundersökningsledarna för att industriernas kvicksilverutsläppmäste stoppas och rekommenderade en övergäng till en kvicksilverfri metod vidSkoghallsverkens klor-alkalifabrik. Man sade all del måsle ses som en uppenbarmisshushållning med vattenresurserna när stora vattenarealer är svartlistade.Dessa områden måste i slället om möjligt restaureras. Denkände miljökämpen , , anförde i skrivelse lillvattendomstolen att Skoghallsverken slår för av landetsklortillverkning men ansvarar för 40 proceni av del luftburnakvicksilverulstäppet. Det visar, menade han, på eftersatta reningsåtgärder.9,97 mg kvicksilver per kilo fisk har uppmätts i Skoghallsverkens närhet. Delsäger allt om läget, menade . Såkom då en yllerligare utökning av svartlistningen i Vänern.Del var den fiärde utökningen av svartlistningen, och den Omåtgärder mot föroreningarna i Omåtgärder mot föroreningarna i kom mitt i debatten omkvicksilverutsläppen, just när Uddeholmsbolaget ägnade stor kraft åt all i allasammanhang framhålla kvicksilvermetodens fördelar framför den alternativadiafragmameloden, som är kvicksitverfri. Länsstyrelsenstekmannastyretse behandlade frågan men uppsköt sitt ställningstagande. Man villeavvakta elt yttrande som fiskeriintendent , , höll på attutarbeta. Det innebar all valtendomslotens utslag skulle komma att skjutasfram. Imitten pä september kom från Sötvattenslaboraloriel ett remissyttrande, variprofessor betonade att på grund av sin näringslättigdom harsvårt att "undanröja" tillfört kvicksilver. Erfarenheter frän andrahåll visar atl fortsatta utsläpp av kvicksilver kommer all förskjutas frånKallfiorden titt centrala delar av sjön. Kvicksilvret hamnar då i en miljö somär mer näringsfattig och har väsentligt lägre temperatur, vilket innebär enännu långsammare omsättning av kvicksilvret. Del finns därför stor risk för enlångsamt tilltagande kvicksilverhalt i fiskar , även om nuvarande utsläpp skutte upphöra. Han förordadeockså en övergäng lill diafragmameloden. Kostnaderna för rening ochkonlrollåigärder gör kvicksilvermetoden problematisk ur såväl företagsekonomisksom samhällsekonomisk synpunkt, betonade professor . Nugår Uddeholmsbotaget lill motattack. Regnet ger kvicksilver perär. , säger man. Skulle bolaget tvingas övergå tittdiafragmametoden mäste fabriken skrotas helt. Den är värd minsl 100 miljonerkronor. Diafragmametoden skulle också ge upphov till andra miljöproblem, ochden skulle, enligl bolaget, ge en sämre slutprodukt. Viddenna tidpunkt hävdar professorerna iDagens Nyheter all inga som helst ytteriigare kvicksilverutsläpp titt Vänernoch dess omgivningar bör tillåtas. Ingen torde kunna bestrida alt en sämrelokalisering av en industri som förlorar kvicksilver till omgivningen är svåralt finna inom landets gränser, säger de. Regeringen fär genom överklagandeärendel pä sitt bord. Det vore framsynt all se lill att befrias frånvidare kvicksilverulsläpp, säger professorerna. Fiskerislyrelsentillstyrker också Vänerfiskarnas besvär. FiskeriintendentTage , , pekar i en skrivelse till fiskerislyrelsen på de myckelhöga kvicksilverhalterna i de ytliga bottense-dimenlen i . Som jämförelsenämns de slarki förorenade sjöarna Huron och i , som harmycket lägre värden än i varje fall vissa delar av . anser altdet icke är förenligt med miljöskyddslagens syfte atl tillåta fortsattkvicksilveremission till . Den nuvarande produktionen och planeradeproduktionsökningen vid klor-alkalifabriken i kan ur fiskerisynpunklinte tillåtas, såvida inte ulbyggnaden sker för kvicksilverfri metod ochnuvarande produktion av omläggs tillkvicksilverfri. Imitten av oktober avger ett remissyttrande, som tydligeninnebär alt verkel någol ändrat hållning. Man säger nu: Skoghallsverken bör fäanvända nya kvicksitverceller i sin ktorproduklion . Vid denplanerade ulbyggnaden av fabriken bör dock en kvicksitverfri metod införas. 1början av november kommer sä en vändning av Uddeholmsbolaget, som säger kan länka sig att bygga en hell ny fabrik för den kvicksilverfriadiafragmameloden i Skoghatl. Utvecklingen går snabbt, säger ,och metoden kommerall bli acceptabel även för Uddeholmsbotaget. Men bolagetvilt vänla fem till lio år innan det försöker sig pä detla. MenVänerns fiskare vänder sig titt med en vädjan, där de spikarfast Uddeholmsbolagets ansvar för kvicksilverförgiflningen genom att sedan 1918hundratals lon kvicksilver släppts ul i genom luft och vatten. Hjälp ossatl rädda , vädjar fiskare till FN. Den18 november beslutar så länsslyrelsen all del bör bli stopp förkvicksilverulsläppen vid , men man gör del på Uddeholmsbolagetsvillkor. Bolaget bör alltså titts vidare få använda den gamla metoden, men manvill all regeringen skatt gå in och förhandla om när en övergäng skall kunnaske. Staten bör också vara med och belala den kvicksitverfria metoden, anserlänsstyrelsen i . Jag har med det här vetat visa hur debatten utvecklats och vilken storfråga detta är i , men nalurliglvis inte bara där. Mänga människor ochorganisalioner utanför länet har ju också yttrat sig i debatten. Den allmännaopinionen kräver nu alt någol händer, och det räcker nog inte med allregeringen och dess jordbruksminister yttrar sig så allmänt som fattet är isvaret pä min interpellation. Jag vitt fråga: Kan regeringen stillastigande sehur Uddeholmsbolaget försöker sätta sig över en allmän opinion? Delar interegeringen oron för försämringen av vatten?