prot · FX0974 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr förste vice talmannen. § 1 Ang. tillämpningen av offertsystemet inom StatsföretagAB Herr industriminstern JOHANSSONerhöll ordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 46, och anförde: har frågat mig om jag ärberedd att göra en utvärdering av erfarenheterna av offertsystemets tillämpningutifrån lokaliserings-och arbetsmarknadspolitiska synpunkter. Frågan om det s. k. offertsystemet eUer offerlförfarandetaktualiserades i samband med bildandet av . Tanken bakomofferlförfarandet är att förena det företagsekonomiska intresset med detsamUällsekonomiska genom att staten/ägaren Uar möjlighet att av sina företag tain offerter för fullgörande av sådana speciella uppgifter som ägaren begär attde skall fullgöra. För vissa regionalpolitiskt intressanta projekt kan det,för att de skall kunna förverkligas, krävas etl ekonomiskt stöd utöver vad deregionalpoUtiska stödformerna medger. Det är i sådana fall offerlförfarandetkan komma till användning. Det ekonomiska stöd som kan komma i fråga efteroffert förfara nde prövas i varje särskilt fall av . 1 fråga om hittillsvarande tillämpning avofferlförfarandet vill jag nämna föUande. etablerades en plastfabrik i som numeraägs av . För att företaget skulle få samma förutsättningar för sinproduktion som förelåg vid den tillverkning som flyttades frän Huskvarnabehövdes etl särskilt engångsstöd av 4,5 miUoner kronor. Beloppet beräknadesmotsvara det kapitaliserade värdet av framtida fördyringar till följd avlokaliseringen av företaget och bedömdes vara en förutsättning för attföretaget skulle kunna bli lönsamt utan ytterligare stöd , I etablerade Statsföretag tillsammans medett annat företag en tillverkning av bl, a, ståldörrar. Syftet med dennaetablering var att lätta upp det ansträngda arbetsmarknadsläge som uppstått iorten efter nedläggning av ett järnverk. Flyttningen av den ifrågavarandetillverkningen, som förut skett i , medförde betydande kostnader.Statsföretag erhöll därför ett lån på som skulle löpa utanränta och amorteringar till dess vinst kunde utdelas från företaget i . SVETAB har till uppgift att skapa nya arbetstillfällen,särskilt i regioner med sysselsättningssvårigheter, genom etablering av företageller genom förvärv och utbyggnad av befintliga företag. För att SVETAB:sverksamhet skall kunna fortsätta i minst samma omfattning som behövermedel tillskjutas frän Statsföretag. Delta görs möjligt genom att Ang. tillämpningen av offertsystemet inom StatsföretagAB Ang. tillämpningen av offertsystemet inom StatsföretagAB statenbeslutat minska kravet på utdelning från Statsföretag för verksamhetsåren 1973 1975 med sammanlagt högst 60 miUoner kronor, 1 SVETAB:s fall rör sigofferlförfarandet således om ett generellt stöd till verksamheten och inte somi övriga fall om stöd till vissa bestämda projekt. Staten stöder industrins utbyggnad genom en rad åtgärder.Flera av dessa har inslag som kan uppfattas som besläktade med offertsystemet. Investeringar, främst inom stödområdet, har ofta vid sidanav det företagsekonomiska intresset ett regionalpolitiskt intresse, som medföratt företag vid sådana investeringar kan få statligt stöd i form avlokaliseringsstöd, utbildningsstöd och i vissa regioner - sysselsättningsstöd.Ansökan om sådana stöd är i viss mån att betrakta som en offert till staten förtäckning av merkostnader som uppkommer på grund av investeringens lokalisering. Den statliga medverkan för att möjliggöra malmbrytning iStekenjokk är ytterligare ett exempel på en sådan närbesläktad insats.Företaget hade inte kommit till stånd om endast företagsekonomiska synpunkteranlagts på objektet. På grund av det betydande samhälleliga intresset av dennamalmbrytning, främst från sysselsättningssynpunkt, har erhållitstatlig garanti för län pä och bidrag med 27 miljonerkronor under förutsättning att bolaget harStekenjokkgruvan utbyggd för en produktionskapacitet av lägst omåret, Uddcomb bildades som ett led i uppbyggandet av ensvensk kärnkraftindustri. Företaget tillverkar i huvudsak tankar och andratunga komponenter till kärnkraftverk. Är lämnade staten finansiellmedverkan till uppbyggnaden av Uddcomb genom att teckna garanti förStatsföretags upplåning av 60 miUoner kronor för ändamålet, variämte statenlämnade ett bidrag av 6 miUoner kronor till Uddcomb, I detta fall gällde detalltså stöd till utvecklingen ay en tekniskt avancerad bransch. Även dennainsats hade drag av offertförfarande. De fall där offerlförfarandet kommit till användning ärinte särskilt många. Det är min mening att offerlförfarandet, i de fall det haranvänts, har visat sig vara av värde. Jag finner det dock inte möjligt att nuslutgiltigt bedöma i vilken utsträckning detta förfarande bör komma tillanvändning i fortsältningen för att genomföra från samhällelig synpunktvärdefulla projekt. Efter samråd med arbetsmarknadsministern anser jag det ännuvara för tidigt att från lokaliserings- och arbetsmarknadspolitiska synpunktergöra en utvärdering av de olika fall där offertförfarandet kommit tillanvändning. HerrSTRIDSMAN (c): Jag skall be att få tackainduslriminislern för svaret på min interpellation. Jag noterar allra först med tillfredsställelse attstatsrådet framhåller att offertförfarandet enligt hans mening i de få fall dethar använts har visat sig vara av värde. Däremot måste jag beklaga denpassivitet som industriministern låter lysa igenom i interpellationssvaret närdet gäller att i fortsättningen använda offertsystemet för att genomföra från samhälleligsynpunkt önskvärda och värdefulla projekt. bildades tillmättedåvarande industriministern stor betydelse åt tekniken att förena detföretagsekonomiska intresset med det samhällsekonomiska genom att föreslå attförvaltningsbolaget åläggs skyldighet att lämna offert för fullgörande avsådana speciella åtgärder som staten/ägaren begär att bolaget skall fullgöra.Vad som gör mig förvånad är att trots dels uttalandet i propositionen, alltså1969, av dåvarande industriministern att han tillmätte offertsystemet storbetydelse, dels dagens interpellationssvar av nuvarande industriministern att offertförfarandethittills har visat sig vara värdefullt, förblir statsrådet och regeringentveksamma att i fortsättningen använda offerttekniken för att få till ståndangelägna lokaliseringar. Industriministern säger i interpellationssvaret att detännu är för tidigt att från lokaliserings- och arbetsmarknadspolitiskasynpunkter göra en utvärdering av de olika fall där offertförfarandet kommittill användning. Det är möjligt att är föratt man skall kunna göra en utvärdering. Trots detta hade jag hoppats attstatsrådet hade haft en mer bestämd uppfattning om offertsystemets fortsattaanvändning i lokaliserings- och sysselsättningspolitiskt syfte. Vad jag också saknar i interpellationssvaret är orsakentill att offertförfarandet kommit till användning så få gånger under de fyraoch som det varit möjligt att tillämpa det. Ambitionen och förväntningarna var ju stora närStatsföretag bildades. Därför vill jag veta jag ställer frågan tillindustriministern -varför offertsystemet använts sä få gånger. Kan det månnebero på att staten/ägaren inte varit tillräckligt intresserad, eller kan detbero på att förvaltningsbolaget varit alltför passivt i den här frågan. Jaghoppas industriministern kan ge ett kompletterande svar på den punkten. Som jag ser det har offertsystemet vissa beröringspunktermed 80, Jag är helt ense med statsrådet att det skall uppföras i Luleåi anslutning till NJA, Utöver det hoppas jag att statsrådet är ense med mig attNJA-industrin skall kunna ge spridningseffekter i form av sysselsättning tillområden även utanför . För att få till stånd en ur samhällelig synpunktangelägen NJA-filiallokalisering till inlandet och är justoffertförfarandet enligt min mening det mest lämpliga. Man får därmed ensammanvägning av de samhällsekonomiska och företagsekonomiska kostnaderna,vilken sedan kan värderas gentemot betydelsen av att förhindra inlandets ochTornedalens avfolkning. 1 detta sammanhang vill jag också säga att offertsystemetbör utvecklas till att gälla även privata och kooperativa företag. Jag hoppas statsrådet delger sina synpunkter på det jagberört om NJA:s fömtsättningar att med offertförfarande etablera sig utanförLuleå. Ang. tillämpningen av offert-systemet inom StatsföretagAB Offertsystemet är ju, som jag har framhålliti mitt interpellationssvar, en av de möjligheter som vi prövar för att åstadkommalokalisering till de områden där vi har svårigheter att få till stånd Ang. tillämpningen av offertsystemet inom : StatsföretagAB Offertsystemet i sig ger inga förutsättningar för lokalisering. Detär först när man har objekt, dvs. när man har företag att etablera, som man kankomma in i en diskussion om vilken metod som är den lämpligaste för att manskall kunna påverka en etablering. De privata företagen har visat sig vara mestintresserade av det lokaliseringspolitiska stöd som vi har - lån, bidrag,utbildningsstöd och i det inre stödområdet en väsentligt längre gåendestödverksamhet. Då det gäller den statliga aktiviteten är det, som herrStridsman här framhåller genom hänvisning till 80, två möjligheter somkan diskuteras framför allt. Den ena är att via SVETAB exempelvis använda sigav offertförfarandet, men också för SVETAB;s engagemang måste man ha lämpligaobjekt. nämnde 80, men han hade ocksåkunnat nämna SVETAB:s engagemang i Movomec, bilhjulsföretaget som är underuppförande i , hade också kunnat nämna att SVETAB ärengagerad i ett annat projekt, bromsbandsproduktionen, där man tillsammans medett utländskt företag bygger upp en utvidgad verksamhet i , Jag har vid det tillfälle då jag redovisade utbyggnaden avNJA meddelat att SVETAB är inne i diskussioner om ytterligare etablering. Ochvi har försökt påverka dem. Utan att behöva gå in i det enskilda fallet variegång har vi med de 20 miUonerna, dvs, 60 miUoner kronor under entreårsperiod, tagit ett utomordentligt långt steg i fråga om offertförfarandet.Vi ger alltså Statsföretag/SVETAB möjlighet att använda sig av 60 miUonerkronor i alldeles särskild ordning . Naturligtvis ställervi då krav på SVETAB om etableringar, i första hand inom stödområdet, av somvi har resonerat om minst 300 sysselsättningsplatser . har alltså inte riktigt föUt med dennadiskussion och de aktiviteter som pågår. Vi kommer att fortsätta med att i samråd med SVETAB sökafå fram möjliga objekt för etableringar med användning av offertförfarandet, Iövrigt har vi de aktiviteter som via Statsföretag är inriktade pä en fortsattutbyggnad av den statliga verk,samheten, där det visar sig vara ändamålsenligtoch där det av sådana skäl som att tillvarata våra naturtillgångar och att fåtill stånd fler sysselsättningstillfällen är angeläget. Ett sådant projekt ärStålverk 80 som prövas av . Man kan ju diskutera graden avaktivitet från vår sida, men 80 - låt mig bara säga det är såvittjag vet det största investeringsprojekt som någonsin har presenterats i vårtland. Om det härutöver skulle vara möjUgt att via NJA åstadkomma mera avetableringar - det kan gälla företag med viss anknytning till NJA t, ex,manufakturföretag - är vi även intresserade av detta. Det torde inte vara herrStridsman obekant att tillsammans med NJA på ett parorter uppe i har byggt upp skyddade verksamheter, som i och för sigär utomordentUgt värdefulla men där vi inte tillämpar offertsystemet. Jag har med denna utvidgade redovisning avpågående aktiviteter velat säga, att vi använder offeitsystemet så långt vifinner det möjligt där vi har lämpliga objekt, och vi kommer att göra detockså framöver.Vi prövar också andra metoder, vilket framgår av min redovisning iinterpellationssvaret. Därför anser vi det ännu vara för tidigt att göra enmera slutgUtig utvärdering av betydelsen av den fortsatta verksamheten ochformerna för denna. Jag tror inte att det råder någrameningsskiUaktigheter mellan herr statsrådet och mig när det gäller ,SVETAB:saktiviteter och engagemang. Jag tror att vi är helt ense i dessa frågor, ochjag vill understryka betydelsen av vad SVETAB har gjort. Vad jag inte varriktigt glad åt i samband med engagemanget i med fälgfabriken somstatsrådet nämnde om var, att man förbigick Fyrkantskommunernas samfälldaönskemål vad gällde lokaliseringen. Jag beklagar att ett statligt företag gårhelt förbi den kommunala planeringen och förlägger detta företag till den mestöverhettade delen av Fyrkanten, alltså tUl . Men nog om detta. Skall jag tolka statsrådets svar på det sättet att det somSVETAB gjort , vilket är gott och väl, kommer att ersätta det beslutsom fattade om offertsystemet 1969? Statsrådet säger att man haft för få objekt medoffertförfarande för att man skall kunna redovisa några erfarenheter. Då blirfrågan: Var ligger orsaken till denna passivitet? inte visatnågot intresse för detta system? Eller är det kanske så att Statsföretag intefått förfrågan från departementet om möjligheterna till lokaUsering till vissaområden, där en sådan skulle vara önskvärd ur sysselsättnings-ochregionalpolitiska synpunkter? Det är sådana frågor som jag i första hand hadevelat få svar på. Ang. tillämpningen av offertsystemet inom StatsföretagAB Jag kan ha en viss förståelse för de nuupprepade frågeställningarna. Det väsentliga måste väl ändå vara att vi sålångt möjligt försöker att etablera företag som ger sysselsättning. Vi fåranvända de medel och möjligheter som står till buds, och offertförfarande ärett av dem. Vi kan komma in i en sådan diskussion som fördes när detgällde företaget . Företaget var berett att medverka till etablering påtvå platser, i första omgången i , men våra diskussioner ledde fram tillatt man också kunde etablera ett företag i . Det sades dock frånföretaget att förutsättningen för att man skulle kunna vara beredd att medverkatill detta risktagande och till ansvaret för produktionen var, att staten gickin som delägare. I ett sådant fall kan vi inte bara säga att vi skall tillämpaoffertsystemet. Vi får i stället ta upp en reell diskussion, och på detta sättkom vi fram till att staten skulle gå med som hälftendelägare i företaget, ochdärigenom kunde vi få till stånd dessa tre etableringar. Då det gällde Movomec var vi inom departementetutomordentligt intresserade av att få till stånd en annan förläggning än tillLuleå. Vi var nämligen redan då informerade om planerna på 80 och den"påfrestning" på sysselsättningen som detta skulle komma attinnebära. Menföretagsekonomiska skäl kan man inte komma förbi i det här Ang. tillämpningen av offertsystemet inom StatsföretagAB sammanhanget.De mycket bestämda krav som patentinnehavaren har ställt det engelskaföretaget , som också är hälftendelägare kan man heller inte gå förbi.Då får man väUa mellan att bygga upp en verksamhet i eller inte få någonalls. Vi valde självfallet att medverka till en fortsatt etablering. Jag tror att måste göra alldeles klart försig att det inte är riktigt så enkelt att man bara kan säga: "All right,vi skall gå in här. Vi vill ha företag här och där." Vi måste veta vad detär för företag, och vi bör om möjUgt ha dem lönsamma och företagsekonomiskt välgrundade. En del av de kostnader som kan påverka lönsamhetsbedömningen och denföretagsekonomiska beräkningen kan vi eliminera genom offertförfarandet, ochdet är vi beredda till i varje situation. Men ännu kan jag inte påminna mig attnågot privat företag har kommit och erbjudit en etablering medoffertförfarandet som metodik. De övriga möjligheter som regionalpolitiken gerär ur företagens synpunkt fördelaktigare, och därför väljer de i första handdem. Det finns ingen anledning att säga någonting om det. Man skall inte hållafram ett system som är under prövning och säga att just det är vad man i allalägen skall gå till. Man skall se till del resultat som man kan uppnå genom deolika metoder som används - och det gör vi. Låt oss gemensamt, ,titta på vilka resultat vi kommer fram till. Industriministern sade i sitt svar på mininterpellation; "De fall där offertförfarandet kommit till användning ärinte särskilt många." Det är klart att jag har tagit fasta på detuttalandet, och det är rätt naturligt att jag också för tankegången vidare: Vadkan anledningen vara till att det har bUvit så få fall? Jag upprepar än engång: Kan det bero på ett visst bristande intresse från statens-ägarens sida,eller kan möjligtvis felet ligga i att förvaltningsbolaget inte har visattillräckligt' intresse för att fä till stånd fler möjligheter att prövaoffertsystemet? Jag tror inte heller att det är så enkelt att tillämpa dethär systemet i alla lägen och i fråga om alla företag som är aktuella. Men närindustriministern säger att inga privata företag har kommit och erbjudit sigatt etablera, om de fär den här möjligheten, skulle jag vilja ställa enmotfråga: Hur många har fått förfrågan om de vill utnyttia möjligheterna atttillämpa offertsystemet? Avslutningsvis måste jag -beklagligtvis konstatera att industriministern med viss skicklighet kringgårkärnfrågan om hur offertsystemet i fortsättningen skall användas i det syftesom var avsett när riksdagsbeslutet togs 1969, nämligen så att man skall kunnaförena det företagsekonomiska intresset med det samhällsekonomiska. Helt kort vill jag säga till den erfarenhet som vi relativt snart fick var att offertförfarandetnödvändiggör en prövning av i varie särskilt fall. En sådan kangöras, men den kan komma att ta . Det var från den utgångspunkten somvi vid överläggningar med Statsföretag och SVETAB kom fram till att vi under entreårsperiod skulle pröva ett nytt system, som innebar att man fick disponera20 miUoner kronor alltså tUlsammans 60 miUoner kronor - för att medtillämpning av offertförfarandets metodik etablera företag. Om jag mäter medledning av Vilhelminainvesteringen som jag angav var det där 4,5 miUonerkronor i tillskott enligt offertsystemet så skulle det ge 12 å 13 företag avsamma storleksordning . Den möjligheten finns aUtsåinvolverad. Jag skulle kunna tänka mig att vi börkunna få fram ett tiotal företag enligt offertmodellen. Det är bara det att detinte kommer till synes på samma sätt som då vi behandlar varie företag för sig. Det är alltså en pågående aktivitet. Men den nödvändiggören mycket långtgående aktivitet från SVETAB:s sida, inte minst för att fångaupp de objekt kring vilka man skaU kunna bygga upp företagsverksamheterna.Dessa skall i huvudsak och i första hand koncentreras på etableringar inomstödområdet. Men ropar man från så många andra håU ilandet på lokaliseringaroch medverkan tUl sysselsättning. Vi får väl se i vilken omfattning som man därskulle kunna använda SVETAB och offertförfarandet. Det är alltså en påtaglig aktivitet på gång med alla demedel som vi förfogar över för att lösa sysselsättningsfrågorna, och det är judet väsentliga. Om förkortad väntetid för erhållande av ögonprotes Överläggningen var härmed slutad. § 2 Om förkortad väntetid för erhållande av ögonprotes Herr socialministern erhöllordet för att besvara () framställda interpellation,nr 56, och anförde: har frågat mig om jag är bereddmedverka till att underlätta för personer som är i behov av ögonproteser atterhålla individuellt avpassade sådana. Standardproteser utprovas påflertalet ögonkliniker för användning tiden närmast efter en operation. Deersätts vanligen senare med en individuellt tillpassad ögonprotes.Försörjningen med goda ögonproteser fordrar tillgång till specialister med storskicklighet. Som regel svarar tillverkaren för utprovning och tillpassning.Svensk tillverkning förekommer endast vid ett par ögonkliniker. Det problemsom tas upp i interpellationen har sin grund i att den utländska firma somhuvudsakligen svarar för denna protesförsörjning endast har mottagning vidvissa större svenska ögonkliniker, vilket för patientema kan medföra långaresor och väntetider. har uppmärksammat dessa icketillfredsställande förhållanden. Enligt vad jag inhämtat har socialstyrelsendärför satt i gång en utredning av frågan i kontakt med De blindas förening.Handikappinstitutet och andra sakkunniga på området för att underlättaförsöriningen med ögonproteser. HerrGLIMNÉR (c): Jag tackar socialministern för svaret påmin interpellation. Statsrådet medger i sitt svar att förhållandena på dettaområde inte 12 protokoll 1974. Ang. förslag till läkarfördelningsprogramför Det är någonting som jag också har mig bekant, och det äranledningen till att jag har ställt min interpellation. Det är inte tillfredsställande att vi i huvudsak ärberoende av en utländsk firma på det här området. När man på det hållet drarned sin verksamhet och begränsar den till ett fåtal platser i landet, så blirdet den föUd som statsrådet i sitt svar anger, nämligen svårigheter för deenskilda människorna i form av långa resor, långa väntetider och därtill ökadekostnader. Det är givet att jag med tacksamhet noterar statsrådetsbesked om att i samarbete med organisationer och sakkunnigasatt i gång en utredning av dessa frågor. Ännu mer tacksamma är givetvis deolyckliga människor som drabbats av det handikapp det här gäller, om man kanundanröja dessa svårigheter och få bättre förhållanden. Efter statsrådets besked om att denna utredning har kommittill stånd är det inte så mycket för mig att tillägga. Jag vUl dock uttala denförhoppningen att den av igångsatta utredningen kan leda tillatt vi så snabbt som möjligt får en bättre ordning till stånd i det häravseendet. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Ang. förslag tillläkarfördelningsprogram för Herr socialminstern ASPLING erhöllordet för att besvara i (c) framställdainterpellation, nr 61, och anförde: i har frågat mig omjag avser att vidta åtgärder för att få till stånd bl. a. ett ökat antal allmänläkareoch vad detta i så fall kommer att få för praktisk betydelse för sjukvårdshuvudmännensplanering. Jag har i olika sammanhang gett uttryck för ensjukvårdspolilisk målsättning som tar sikte på att finna lämpUga former förökad närhetsservice och kontinuitet inom hälso- och sjukvården i vårt land.Detta förutsätter en fortsatt utbyggnad av den decentraliserade öppna hälso-och sjukvården. Samma målsättning kommer till uttryck i detläkarfördelningsprogram för tiden , som har fastställts avsocialdepartementets sjukvårdsdelegation, där bl. a, sjukvårdshuvudmännen ärrepresenterade. Läkarfördelningsprogrammet kommer enligt min mening att bli avstor betydelse för den svenska hälso-och sjukvårdens utveckling. Målet är attskapa balans mellan tillgång och efterfrågan på läkare samt att tillgodose deav statsmakterna i samråd med sjukvårdshuvudmännen prioriterade områdena, bl.a. den öppna hälso- och sjukvården och långtidssjukvården. Läkarfördelningsprogrammet knyter således an till ensjukvårds-politisk målsättning som ställer den decentraliserade närsjukvården iförgrunden. Programmet har utarbetats mot bakgrunden bl, a, av de svårighetersom förelegat att rekrytera läkare till den öppna hälso- och sjukvården ute iläkardistrikten. Jag vill i detta sammanhang erinra om de viktigaändringar som från genomförts i sjukvårdslagstiftningen och somskapat möjligheter till en bättre närhetsservice genom en förstärkning avallmänläkarvården och en decentralisering av den öppna specialistvården. När det gäller den öppna specialistvården finns genomläkartillgången redan nu goda förutsättningar för en utbyggnad. Socialstyrelsenhar därför uppmanat sjukvårdshuvudmännen att pröva i vilken utsträckning av demtidigare begärda nya tjänster för sluten vård kan ändras till att avse öppenvård bl, a. inom områdena pediatrik, internmedicin och gynekologi. Som helt riktigt framhålls i interpellationen är lägetinte lika gynnsamt då det gäller den nuvarande tillgången på allmänläkare. Härbehövs det särskilda åtgärder för att redan på kort sikt kunna förbättrasituationen, I detta syfte har jag efter samråd i socialdepartementetssjukvårdsdelegation - genomfört ändringar i de övergångsvis gällandebeUörighetsbestämmelserna för allmänläkarvård. Det har skett i enlighet med ettav framlagt förslag.