prot · FX09145 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag har förklarat att jag tycker att det är alldelesfel. Jag har motarbetat dessa stora hyggen. De är ett fördärv. Delöften som vi har fått frän gör att det inte råder någon direkifara för dagen. Skulle emellertid så bli fallet, skall jag vara med om atlvidia ålgärder. Vad jag har sagl är all vi fär avvakia skogsulredningen. i Karislad påslår all jag ilänsstyrelsen har reserverat mig nioi anmälningsplikt för ylor under femhekiar. Men har jag ändrai mig, siiger han. lill ire hekiar. När har jagsagl detta eller var Slår del skrivet'.' Vi får hålla oss någorlunda lillsakförhållanden även i . i Karislad(s) kort genmäle: De löften som skogsbolagen och skogsnäringens företrädare givit harinle infriats. Det är mer än ett är sedan den rekommendation utfärdades dåäven Vänerskog deltog i överläggningarna. Efiersom dessa löften inteinfriats, förmodar jag - trots juletider och trots att en del tror på jultomten- att del inte blir bättre . Närdet gäller anmälningsplikten finns det många borgerliga motionärer. Det ärmöjligt att jag har misstagit mig pä denna punkt och att det är reservanternasom säger att fem hekiar är en lämplig anmälningsyta. I så fall ber jag herrJonasson om ursäkt. Jagtycker dock, herr talman, att inte skall sitta på två stolar idenna debatt. Åk hem till , , och tala om för människornadär vilka problemen är. Försök omvända de trogna skogsdirektörerna och tag nerdem på jorden. Då kan vi få en debatt, där samtliga parter verkligen hjälps åtoch ser till att diskussionerna hålls på en jordnära nivå. Ändringar i naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. i (s); Jag skall verkligen lova kammarens hårt prövade ledamöter alt jag inteskall blanda mig i den värmländska trätan på något sätt. Jag skall helt kortmotivera motionen 2003, i vilken vi fyra socialdemokrater har aktualiseratfrågan om avverkningstvång i sådana fall där skogsägare medvetet missköter sittskogskapital. Fränsamhällets, skogsägarnas och inte minst skogsarbetarkärens synpunkt måste detvara av stor vikt, att skogsvärdslagens bestämmelser anknyter till rationellaskogsuitag inom stora regioner. Dock måste lagen självfallet förhindrarovdrift. senare bör dock kunna förhindras, om de enskilda skogsägarnamåste inhämta tillstånd för avverkningar. Så långt är allt gott och väl i frågaom garantier för att inte alltför stora och olämpligt belägna kalhyggen kommeratt uppstå. Vadvi motionärer i moiion 2003 aktualiserat är sädana åtgärder som kan ansesnödvändiga mot skogsägare som missköter sin skog - med andra ord slörrebefogenheter för att ingripa mot dem som medvetet misskötersitt skogskapital genom att inte avverka eller restaurera sina skogar, framförallt i äldre och övermogna bestånd. Våruppfattning är som framgår av motionen, att införande av avverkningstvångborde övervägas. Oavsett hur den ekonomiska situationen kommer att gestaltasig för svenskt skogsbruk, måste samhällel ha rätt att kräva av denenskilde skogsägaren, an äldre och övermogna skogsbestånd blir avverkade föratt ge sågverks- och mas-saindusirin den råvara som behövs och att ålerväxtåtgärderblir gjorda så snart efter slutavverkning som är möjligt med hänsyn till bl. a.tillgången pä arbetskraft. Samhället måste kort sagt ha rätt alt kräva av denenskilde skogsägaren atl nya plantor kommer atl växa där de avverkade trädenslätt. Inomvårt land finns lokall omfattande arealer av rest- eller skräpbestånd.Skogsvärdslagen ställer dock myckel ringa krav på skogsägaren när det gälleratt återställa dessa marker i produktivt skick. gällande skogsvärdslag ärhärvidlag mycket milt utformad och ställer blygsamma krav. Lagen, som den nu ärutformad, befriar praktiskt tagel en skogsägare Ändringar i naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. frän skyldighet attrestaurera skogsbestånd, som genom gamla under-låtelser blivit träs- ellerrestskogar, vilka ger ringa utbyte vid avverkning. Vi står inle inför en akutråvarukris på skogens område, men det som är mer oroande är det långsiktigaperspektivet. Med den långsiktiga virkesförsörjningen som bakgrund är delsynnerligen angeläget atl intensiteten i skogsvårdsarbelei ökar. Klararvi inte av plantering, röjning och gallring i erforderlig utsträckning, kan viheller inte räkna med att långsiktigt kunna förse skogsindustrin med råvara.Vi måste hårdare än ingripa mot dem som missköter sitt skogskapiial.Samhället kan inle stillatigande bevittna det ointresse för skogsvärd som finnspå många håll, inie minsl hos vissa slerbhusägare som ingenting ulirättar ifråga om skogsvärd. Varkenen vanhävdsparagraf eller en lag om avverkningsivång skulle drabba det storaantalet skogsägare ulan endast utgöra ett styrmedel mot den minoritet sommissköter sitt skogskapital och därmed undanhåller skogsindustrin den råvarasom det pä sikt kommer atl bli behov av. Som jag sagt: Vi står inteinför en akut kris, men i fråga om den långsiktiga virkesförsörjningen kan detfinnas anledning till oro. Vi måste genom allmänna styrmedel kunna se till attden svenska skogsarealen sköts så att den ger skördar för framtiden. Lätmig, herr talman, helt kort citera vad chefen för skogsstyrelsengeneraldirektör sagt; "Om naturen i fick skötalandsskapsvärden skulle vi i de fiesta marker i fä en mörk ochsvårframkomlig granskog. Den skulle domineras av sjuka och döda träd. En skogsom ruttnar med ett slutstadium av ålderskrämpor, död och förruttnelse. Det ärbara skogseldar eller omfattande siormfällningar, med svåra insektshäriningar isläptåg, som kan bryta förloppet." Det är den typ av skogsvärd i s. k.naturskogar som man skulle kunna förhindra genom alt i skogsvärdslagen ta envanhävdsparagraf och genom att överväga avverkningsivång. Jordbruksutskottethar utgått ifrån all de i moiionen aktualiserade styrmedlen kommer att beakiasi skogsutredning. Jag hoppas att utskottet härvidlag får rätt. I annatfall lovar jag att återkomma. Möjligen har vi motionärer varit ute etl ellerett par år för . En sak borde vi kunna vara överens om, nämligen atlskogsbrukets mål alltid måste vara atl skogen skall skötas på etl sätt så atlden blir till så stor nytta som möjligt. Skogen - om den är väl skött - växer.Det är en råvara som går atl förnya. Jag har inget annatyrkande än utskottets. Idetta anförande instämde herrar Sladling (s) och i (s). Jag skall lala för en moiion som jag och fyra andra ledamöter av dennakammare väckte sedan eller närmare bestämt den 25januari . Denna moiion gällde naturvården och framför allt efterievnaden avnaturvårdslagen. Det är bra all vi lagstiftar på detta område, men det är ännunödvändigare att vi kan upprätthålla efterievnaden av lagstiftningen. Vi vetalla att det finns olika skyddsområden, nationalparker, naturreservat och mångaandra fågel-och djurskyddsområden. Dessa områden behöver bevakning, tillsyn ochvård. Vihade krävt all motionen skulle överlämnas till den aviseradesys-selsäitningsutredningen. Motionen har varil på remiss och blivit tillstyrktav och , men utskottet harstannat för ett yrkande om avslag på vår hemställan. Detär inte lönt all här lala för moiionen. Del finns en annan väg, och den länkerjag använda; Jag länker anlita postverket och översända samtliga handlingartill sysselsättningsutredningen. Jag hoppas atl motionen där skall få en välvilligbehandling. Ändringar i naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. i (fp); När folkpartimotionen 326 om tillständsplikl för flygplatser och vägarvar uppe lill behandling förra gången väckte jag irritation i kammaren genomatl, trots att den blev återremitterad till utskottet, lala i sak för motionen.Jag gjorde det med avsikt, och med lika stor avsikt skall jag , herr talman,icke tala för moiionen ulan hänvisa till min anförande den gängen. Jag villbara nu ta upp de frågor som har väckts och som är nya i avseende på denmotionen. Skälettill äterförvisningen var att sakläget skulle förändras genom propositionen omändringar i naturvårdslagen. Vad nytt har då hänt? Ja, enligt niin mening hardet inte skett någon ändring alls. När statsrådet exemplifierar vad som kan bliföremål för samråd näniner han en sak: niarkberedning genom hyggesplöjning. Vadhar nu detta att göra med anläggning av fiygplatser och vägar? Självklartförekommer ett samråd , om man vill bygga en flygplats. Så storabyggnadsförelag sker inte utan all och andra myndigheter ärunderrättade. Men samrådsskyldighet är inle alts lika med tittståndsplikt. Nuprövar man anläggningen från exploaterings-synpunkt, men detta ger inte sammagarantier för miljöskyddet som tillståndsprövning enligl miljöskyddslagen. Detär angeläget att en förprövning sker. Undervåren hade vi en debatt i om anläggandet av en fiygplats iTullinge-Gelaren i . Alla partier - även socialdemokraterna - var hettöverens om att den utredning som låg bakom förslaget var helt otillräcklig frånmiljösynpunkt. Av utredningens cirka 350 sidor ägnades endast tre sidor ål atldiskutera miljöproblemen i samband med lokalisering. Däremot diskuterar mansida upp och sida ner drift- och kapit.alkostnader, transporttider o. d.Miljöaspekterna kom hell enkelt inte med. har sagt attetl bifall till moiionen skulle ge en by- Ändringari naturvårdslagen och skogsvärdslagen, m. m. Nej,, det är fel. Jag har följt ärendet Tullinge-Getaren. Det förekomingen prövning alls från miljösynpunkt. Då blir det inle byråkrati om man haren förprövning enligt miljöskyddslagen. Ärherr ute efter att riva upp all förprövning enligt miljöskyddslagen?I så fall är del sensationellt. För om del är byråkratiskt att förprövaanläggning av en fiygplats, är det exakt lika byråkratiskt att förpröva andraanläggningar. Jag yrkarbifall till reservaiionen 8. FruLundblad riktar kriiik mot med utgångspunkt i handlingar vidlandsmölel. Ingen annan talare frän sida har varit anmäld för attbemöta detta, men senare har utskottets ordförande, i ,tillbakavisat kritiken, som även riktals mot , och sagt att det förslagfru stödde sig på medför byråkratiskt krångel. Jag hänvisar i dettaavseende lill . Vadfolkpartiet vill ha är effektiva åtgärder mot kalhyggen. Del hoppas vi på närutredningen kommer. Anmälningsplikten måste kunna följas upp av sådana ålgärderall den får verklig effeki och inte bara blir pappersraseri. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Wachlmeister i , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall lill dels ulskoiielshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fi., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposilion: Den som vill alt kammarenbifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 52 punkten 4 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fi. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: () anmälde atl han avsett atl rösta jamen av misstag nedtryckt nej-knappen. Ändringari naturvärdslagen och skogsvärdslagen, m. m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr4 av herrLarsson i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr52 punkten 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 4 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrLarsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar Wachlmeister i och i , och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i be tänkandet nr 52 punkten 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av herrar Wachlmeister i och Anderssoni . Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Dä i begärderösträkning verkställdes votering med omröstnings-apparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall lill l;o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 6 b avherr i m. fi. samt 3:o) reservationen nr 6 a av herrar Krönmarkoch Wachlmeister i , och förklarades den förstnämnda propositionenvara med övervägande ja besvarad. Då i begärde voteringupptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering även beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendejordbruksutskottels hemställan i betänkandet nr 52 punkten 10 antarreservaiionen nr 6 b av i m. fl. röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 6 a av herrarKrönmark och Wachlmeister i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrKrönmark begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd; Den som vill att kammarenbifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 52 punkten 10 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 b av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskoueis hemställan i betänkandet nr52 punkten 12 röstar ja, den det ej vitt röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition; Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. Den som vill att kammarenbifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 52 punkten 17 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 8 av i m. fl. 14 protokoll 1974. Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omrösiningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskotleis hemställan i betänkandet nr52 punkten 18 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 9 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 10 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr52 punkten 21 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 10 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, nedlade herr andre vice talmanneni rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herr andre vice talmannensanmodan () ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, ochbefanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Kammarenbiföll vad utskotiet i dessa punkter hemställt. Vissaskattelättnader vid gåva av familjeföretag §4 Vissa skattelättnader vid gåva av familjeföretag Föredrogs skatleutskoitels betänkande nr 65 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:185 med förslag om vissaskatteläiinader vid gåva av familjeföretag, m. m. jämte motion. I propositionen 1974:185 hade Kungl. Maj;t() föreslagit att anta vid proposilionen fogadeförslag till 1. lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 2. tag om ändring i förordningen(1974:312) om ändring i tagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 3. tag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 4. tag om ändring i förordningen(1974:311) om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 5. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). Beträffandepropositionens huvudsaktiga innehåll anfördes följande: "1 propositionenläggs fram förstag om att de av beslutade lättnaderna vidförmögenhets- och arvsbeskatlningen av familjeföretag skatt, med vissainskränkningar, tillämpas även vid gåva. De föreslagna bestämmelserna avsesskota träda i kraft och tillämpas på gåvor efter den 24 juni1974. Vidare föreslås vissa ändringar beträffande värderingen av vattenfallsfastighetersåvitt gäller s. k. andelskraft. De föreslagna reglerna avses skola tillämpasvid allmänna fastighetstaxering." Idetta sammanhang hade behandlats den med anledning av propositionen väcktamotionen 1974:2014 av m. fi. (vpk) vari hemställts attriksdagen beslutade avstå förstagen till skattelätinader vid gåva avfamiljeföretag i proposilionen 1974:185. attriksdagen med avslag på motionen 1974:2014 och med anledning av proposilionen1974:185 skulle anta vid proposilionen fogade förslag lilt 1. tag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt med den ändringen atl 23 § skulle erhållaav utskottet föreslagen lydelse, 2. lag om ändring i förordningen(1974:312) om ändring i lagen Skattefrihetför viss ersättning enligt trygghetsförsäkringen vid yrkesskada (1941:416) om arvsskattoch gåvoskatt, 3. lag om ändring i lagen (1947:577)om statlig förmögenhetsskatt med den ändringen au punkt 3 av anvisningarna till3 och 4 §§ skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 4. lag om ändring i förordningen(1974:311) om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskall, 5. lag om ändring ikommunalskaitelagen (1928:370). HerrBERNDTSON (vpk); Jag yrkar bifall till motionen 2014. HerrCARLSTEIN (s): Jag ber att fä yrka bifall lill skatleutskoitels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskoitets hemställan, dels motionen nr 2014 av herrHermansson m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. §5 Skattefrihet för viss ersättning enligt trygghetsförsäkringen vidyrkesskada Föredrogs skatteutskotlets betänkande nr 66 ianledning av Kungl. Maj:ls proposition 1974:187 med förslag till lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370) jämte motioner. I propositionen 1974:187 hade Kungl. Maj:t() föreslagit att anta vid propositionen fogatförslag lill lag om ändring i kommunalskaitelagen (1928:370). 1propositionen hade föreslagits att sådan ersättning på grund av trygghetsförsäkringvid yrkesskada (TFY), som utgick under de första 30 da-" garna av den tidden skadade var arbeisoförmögen och beräknades enligt schablon, skutte undaniasfrån beskattning. 1delta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1974:2015av herrar i (s) och Träff (m) vari hemställts l.att vidbehandlingen av propositionen 1974:187 beslutade om atl sådanakapitalbelopp som lämnats i stället för livränta inom TFY skulle varaskattefria, 2.att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förstag till erforderiiglagtext och motivskrivning samt 1974:2016av (). 1.upphävalagen(1974:769)om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) såvitt avsåg 19 §, 2.med avslag på motionerna1974:2015 och 1974:2016 och med anledning av propositionen 1974:187 anta avutskottet framlagt förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370). Skattefrihet för viss ersättning enligt trygghetsförsäkringen vidyrkesskada Kammarenbiföll av utskottet gjord framställning om att ärendet skulle företas tillavgörande efter endast en bordläggning. I motionen 2015 har i och jag självhemställt att vid behandlingen av propositionen 187 beslutar omskaltefrihet för ersättning från trygghetsförsäkring vid yrkesskada även i detfalt ersättningen lämnas i form av ett engångsbelopp som beräknats genomkapitatisering av livränta. Vi menar alltså atl borde helttillmötesgå den framställning från de centrala arbetsmarknadsorganisationernasom ligger till grund för propositionen. Ulskoltethar emellertid här hell följt propositionen och avsiyrker vår motion, trots säger sig delvis kunna inslämma i uppfattningen att gällande beskattningsreglermedför ogynnsamma konsekvenser i fråga om den aktuella engångsersättningen. Jag tillåter migtolka denna något kryptiskaformulering som ett tecken på att utskottet insett alt det finns andra aspekterpå den här frågan än de rent fiskala. Det här ärendet bör bedömas minst likamycket från skaderättsliga som frän skatterätlsliga synpunkter. Del finnsanledning beklaga all en sådan mera omfattande prövning inte kommit till ståndinom vid propositionens utarbetande. Numotiverar utskottet sitt ställningstagande med en hänvisning tilldepariemenischefens ulialande att frågan om hur problemet bör lösas ingår i densittande livförsäkringsskaitekomrninéns utredningsuppdrag. Men man refererarinie det förhållandet att rnajoriteten i den kommittén i sitt remissvartillstyrkt att engångsbelopp från TFY-försäkringen som utbetalas under 1974inte skall behöva upptas till beskattning vid taxering i avvaktan påen definitiv lösning som nian räknar med skall vara tilläiiiplig fr. o. m. Jagär också tveksam om det verkligen finns täckning för utskoitets påstående atlövervägande anlalel remissinstanser avvisar en dellösning. Skattemässigbehandling vid övergång frän aktiebolag till annan företagsform, m. m. Departementschefenuttrycker sig mer försiktigt när han konstaterar atl uppfattningarna blandremissinstanserna är delade. Del är också ovedersägligt att de remissinstansersom inte enbart sett frågan från rent fiskal synpunkt tillstyrktarbetsmarknadsorganisationernas framställning. Arbetsmarknadsorganisationernahar inte utan ansträngningar lyckats ersätta skadeståndsrätten med enavtalsförsäkring inom ett väsentligt oniråde och därmed skapat en av allaerkänd värdefull komplettering av vårt lands socialpolitiska system.