prot · FX09105 · 1974-12-31 00:00:00 — De är huvudforum för människornas insatser mellan valen.Vi vet inte exakt hur mänga som deltar, men skulle man utgå från att av destora folkrörelsernas medlemmar deltar i olika aktiviteter rör det sig om 1/2miljon människor Skulle man kunna räkna med atl gör det skulle man varauppe i 1 miljon människor, som mellan valen är engagerade i olika typer avsamhällsarbete genom de politiska partierna och andra folkrörelser. Det ärsvårt att bestämma procentsatser. Aktiviteten i vissa organialioner är myckethög, och naturiigtvis är det en mycket låg procentsats i andra, men jag troratt man vågar räkna med att på något sätt deltar i verksamheten. Jagbetecknar det som huvudvägen att arbeta via dessa folkrörelser, men det finnsall anledning föross atl försöka finna åtgärder varigenom vi kan ytteriigareförstärka denna möjlighet för medborgarna att påverka det offentliga livet ochdelta i samhällsarbetet. Denandra vägen är att demokratisera icke demokratiska beslutsstrukturer. Som detfrämsta exemplet därvidlag vill jag peka på företagsdemokrati. Jag tar då ordeti dess allra vidaste bemärkelse: utvidga området för förhandlingar och avtal,införa självstyrande grupper, ha styrelserepresenlation osv. Dentredje vägen är att förstärka den representativa demokratin inom kommunerna.Jag håller helt med de tidigare talare som hävdat att de som skall delta i detkommunala arbetet skall ha meningsfyllda uppgifter. Jag skulle också viljamarkera, vilket jag fattade att även gjorde, att kommunerna härskall välja former. I den kommunala självstyrelsens namn bör vi undvika att häri lägga upp ett schema som sedan skall tillämpas i alla kommuner.Förutsättningarna är mycket olika. Följaktligen bör ocksä formerna kunnavariera inom kommunerna. Vi arbetar med dessa frägor inom utredningen om denkommunala demokratin. Denkommunala demokratin m. m. Denkommunala demokratin m. m. jag tidigare nämnt bör denkunna lägga fram förslag så tidigt atl det blir möjligt att genomföra vissareformer så atl de kan träda i kraft under och efter 1976 ärs val. Somutredare på området är jag dock ovillig att binda mig i detalj för olika sädanaformer. Men jag tycker atl del är viktigt alt vi kan förslärka den kommunalarepresentativa demokratin pä detla sätt. Lät mig dock fö tillägga atl det häraldrig kan röra sig om annat än ett mycket begränsat antal människor. En kritiksom jag gärna vill rikta mot en del av de kommundelsråd som är i arbete är atlde har mycket fä ledamöter. Del har förvånat mig alt man inte i sådanasammanhang har ett ganska slorl antal ledamöter utan rör sig med mellan fem ochtio. Men även om man utökar antalet ledamöter är det ett begränsat antal somkan delta i verksamheten på detta säll. Det stora fiertalet människor får göradet genom de politiska partierna och folkrörelserna. Denfiärde väg som jag tycker är väsentlig är alt vi förstärker de individuellakontakterna mellan väljare och valda. Vi måste ha ett representativt system.Följaktligen bör vi öka möjligheterna för de valda att hålla kontakten medväljarna. Ur den synpunkten ser jag del som väsentligt alt man söker finnasådana former för arbele att riksdagsledamöterna kan ha bästamöjliga kontakter med sina väljare. Den utredning om arbetsformersom bedrivs är ur denna synpunkt värdefull. Fördet femte är det väsentligt att vi upprätthäller en fri och mångsidigmassmediainformalion. Det är själva grunden för övriga former. Jag vill ocksälitet en instämma med , som sade att vi måste försöka bekämpakanslisvenskan. De flesta kanske tycker att det är en liten fråga, men just urinformationssynpunkt är del väsentligt atl vi kan tala och skriva på ett sådantsätt atl vi blir förstådda. Ilikhet med tror jag all det går alt finna samlande lösningar pädelta område. Det lyckades för oss när det gällde grundlagsfrågorna. Visst varvi oense om en hel del på det området - och det är vi fortfarande - men i stortblev vi eniga. Samma enighet bör man kunna skapa på grundval av det betänkandesom utredningen om den kommunala demokratin lägger fram till vären. Men då trorjag alt det är väsentligt all vi inte nu binder oss i fräga omdetaljutformningen, så att vi känner oss sä låsta att vi inte kan resonera oss sammannär betänkandet kommer. Detär självklart alt den kommunala ekonomin betyder mycket för den kommunalademokratin. Det är också av betydelse hur kommunerna är utformade, hur stora deär osv. Det kommer atl göras en analys av demokratin i de nya kommuner som harvuxit fram ur kommunsammanläggningarna. Den utförs av ulredningen om denkommunala demokratin och av kommunforskningsgruppen. Men jag har av denallmänna debatten uppfattat att en del redan nu är färdiga med sinavärderingar. Del är med tillfredsställelse jag konstaterar att deninställningen inte kommit fram här i debatten . Man bör vänta medvärderingarna till . Mendet finns en koppling mellan demokrati, kommunstoriek och kommunalekonomi som jag ändå vill fästa uppmärksamheten pä. kan utgå från ett yttrandesom fälldes av . Han förklarade att kommunerna borde fö arbeta underlikvärdiga ekonomiska villkor. Det är elt mål som även jag har, men hur skalldetta kunna uppnås om man har myckel smä kommunala enheter? Delfinns ett svar på den frågan, nämligen att slalen träder in och väsentligenbetalar dessa kommuners verksamhet. Dä kan man uppehålla likvärdighet urekonomisk synpunkt och fö en sädan jämställdhet i fråga om service somåtminstone jag eftersträvar. Men då för man ocksä vara beredd här i riksdagenatt bevilja statsskatter, som läcker dessa utgifter. I annat fall för rnangodta mycket stora skillnader i ekonomiska villkor och i samhällsservice ute ikommunerna, om man skall införa smä kommunala enheter. Jaghar i stilla stunder funderat över hur en sådan ordning över huvud taget skallkunna genomföras. Hur skall man kunna dela ? Det är ju denstörsta av kommunerna. Hur mänga kommuner skall den omfatta i fortsättningen,var skall man dra gränserna och hur skall samarbetet för att klara de kommunalauppgifterna utformas? Det skulle vara myckel intressant om de som talar om atlvi skall införa smä kommuner kunde konkretisera sin uppfattning. ärväl ett exempel som dä är värdigt atl angripa frän början. Kan man inle delaupp , kan jag inte förslå hur det skall vara meningsfyllt attdela upp exempelvis Värgårda kommun, där det skedde ensammanläggning av små kommuner och socknar. Ävenjag skall be att fö säga något om Hagaöverenskommelsen i detla sammanhang; delblir säkert tillfälle att göra det också i fortsättningen. Jag kan inle förslåav resonemang hur Hagaöverenskommelsen påverkade den kommunalademokratin, pä vad sätt Hagaöverenskommelsen var elt hot mot den kommunalademokratin. Det är dock den kommunala demokratin vi diskuterar om här. Eftersomvar och en tar exempel frän sin egen kommun kanske del är tillåtet för mig atlsäga alt i den kommun där jag är kommunfullmäktiges ordförande och där detfinns en socialdemokratisk majoritet har vi haft oförändrad skatt under någraår, och vi tänker inle höja den och inte heller . Det skullevara intressant att i det här sammanhanget visa varför vi kan klara delta,eftersom Hagaöverenskommelsen väl kommer att gälla även för . Delfinns mycket alt säga på den här punkten, men jag nöjer mig med detla. Jag yrkar bifall till konstiiutionsutskottets hemställan. Denkommunala demokratin m. m. betänkande nr 30 handlar om motioner rörandeden kommunala demokratin m. m. Liksom i är jagförvånad över hur man i det sammanhanget finner det vara lämpligt alt göra enutvärdering av dels , dels förslaget lill finansiering av enskattereform och av pensionsälderssänkning-en, som här gjorde. Denkommunala demokratin m. m. HerrBoo åberopade att i sitt remissyttrande över 1972 årsskatteutrednings senaste betänkande har sagt atl 1977 behöver kommunerna - däriinbegripet landstingen - . Staten måsle känna sitt ansvar,menade , och hjälpa kommunerna med detta. Men måste dä ocksäkänna sitt ansvar som riksdagsledamot och se till att vi för fram dessa . Vilkavägar har vi då alt gä? En höjning av momsen betyder 1 miljard kronor.Skall vi ha fram 8 miljarder, kan ett förslag vara, , att höja momsenmed \ Jag satt dagar och nätter och diskuterade sänkning avmomsen, och jag vet alt beredvilligheten i att skaffa fram pengarinte är lika stor som beredvilligheten att ule i landsting och kommuner sägaalt staten skall vara med och bidra till kostnaderna. Jaghar för avsikt, herr talman, att ytteriigare utveckla de här synpunkterna vidett annat och lämpligare tillfälle. Vi kommer ju att ha en allmänpolitiskdebatt om Då kan vi diskutera bäde statens och kommunernas ekonomi. () kort genmäle: Det är ändå så, , att den kommunala ekonomin finns ibottnen på kommunernas möjUgheter att verka. Det är helt omöjligt att diskuterakommunal självstyrelse och demokrati, om man inte beaktar denkommunalekonomiska delen. Mot den bakgrunden tog jag upp situationen ochdrog ut konsekvenserna av . Jagvill än en gång understryka att det mäste vara orimligt atl föra över skattetyngdenfrän ett progressivt skatteuttagssystem till ett procentuellt system, som detär i kommunerna. Därutöver drabbas kommunerna mycket ojämnt. Jagvill till utskottets ordförande säga att min filosofi är att vi utöver detredan befintliga grund- och skatteutjämningsbidraget till kommunerna bör kunnautveckla det statliga stödet genom att med bidrag till kommunerna garanteralikartade möjligheter så längt det går. Det är rättvist i så måtto alt det bidrag till de komniuner som har dåligt skatteunderlag, och därmed är deten utomordentligt viktig bit i det regionalpolitiska mål-sätlningsprogrammet. Tillvad som har sagts tidigare i diskussionen vill jag helt allmänt säga attkommunernas situation kommer alt vara ganska bekymmersam päden ekonomiska sidan. Det är ju därför som har begärt deöveriäggningar med som skall komma till stånd. Det ärväl alldeles nödvändigt att man då har en bakgrund och ser problemen i derashelhet. HerrHelén har tidigare sagt all ett sätt atl stärka kommunernaslikvida situation och ge dem bättre chanser att verka är alt tidigareläggautbetalning av kommunalskatt frän staten till kommunerna. Jag vill bara erinraherr om att vi hade en utredning om de problemen för nägra är sedan, ochden utredningen lade fram förslag som sedan tog och som innebar attvi i viss män påskyndade utbetalningsmöj- Men hela denbakomliggande problematiken är att om vi gör Nr 105 det, snabbar vi päutbetalningen till de kommuner som har expansiv verk- den samhet, sä att vi ocksåden vägen bedriver en fortsatt centralisering, HerrBJÖRCK i (m): Den kommunala Om man föreställer sig att någon kommunalt intresserad demokratin m: m.person lyssnar till den här debatten - och det är i och för sig åtminstonetänkbart - eller läser den, så tror jag att han skulle bli förvånad. Vad vi nubehandlar enligt kammarens föredragningslista är nämligen frågor rörande denkommunala demokratin. Men vad vi har fött lyssna till här är bl, a, en fejd omHagaöverenskommelsen, Det för väl emellertid betraktas som ett privat slagsmålmellan de inblandade parterna - med bidrag från dem som gärna skulle ha velatvara med men inte fick. Sommoderat talesman i debatten skall jag inte gå in i det privata slagsmålet. Jagtycker att det i mycket liten utsträckning har med ämnet att göra. Sedanhar vi också diskuterat andra intressanta saker. Offentliga utskottsförhör iriksdagen har sävitt jag kan se mycket litet att göra med frågorna om denkommunala demokratin. Arbetsplatsdemokrati har berörts - det har också litetmed den kommunala självstyrelsen att göra. Kansliprosan är ett annat exempelsom väl inte direkt, herr talman, faller under det här ämnet. HerrHelén begärde i sitt ganska långa anförande svar från de andra partierna omdel tiopunktsprogram som han skisserade vid landsmöte för ett tagsedan. Jag skall gärna gå honom lill mötes pä den punkten, Detlatiopunktsprogram upptar inte några som helst nyheter. Det rör sig om saker somhar förekommit i debatten . Självfallet är det emellertid - delhåller jag med orn - intressant att fö en reaktion frän de andrapartierna. Denförsta punkt som tog upp gäller kommundelsråd. Jag kan bara frånmoderata samlingspartiets sida säga ett klart ja pä den frågan. HerrHeléns punkt 2 är kommunala folkomröstningar. Mitt svar blir här ett lika klartja. Punkten3 går ut på att ge de direkt berörda infiytande pä daghem, skolor, ålderdomshemm, m. Mitt svar är också i det fallet ett klart ja. Självfallet skall de som ärberörda ha möjligheter att vara med och påverka sin egen närmiljö. Närdet gäller punkten 4, att öppna utskott, har moderatasamlingspartiet en klar och positiv inställning. Vi tycker att det är riktigtmed offentliga utskottsutfrågningar. Den frågan kommer emellertid upp om någonvecka här i kammaren. Vi för hoppas att till dess har övertygat sinavänner i mitten, sä att vi åtminstone med hjälp kan fö ett positivtbeslul i den frågan. Punkten5 gär ut på att viktiga frägor skall föras ut till de berörda, alltså ettutökat kommunalt remissförfarande, Ocksä där är svaret ja. Punkten 6 faller utanförfrågan om den kommunala demokratin - den 27 Denkommunala demokratin in. gäller avskaffande avkansliprosan. Ingen eftersträvar naturligtvis kansliprosan. Dock måste jagsäga alt ocksä ibland gör sig skyldig lill en kansliprosa som inte ärsärdeles lättförståelig. Låt mig dock, herr talman, slicka in den reflexionen,alt jag hoppas att utvecklingen inle slår över till motsatt ytteriighet. Detkvällstidningsspråk som breder ut sig och som består av korta, stölvisameningar och ett allmänt vårdslöst språk kan väl heller inte vara någonting atteftersträva. Det underiättar sanneriigen icke människornas möjligheter attkommunicera med varandra. Punkten7 gäller att man skall låta forskare, miljögrupper, byalag och andra grupper fömöjlighet att påverka och föra talan mol beslut i olika sammanhang. Självfalletskall inga grupper uteslutas frän detta så länge det sker i ordnade former ochsä länge det är fräga om sakliga inlägg i debatten. Punkten8, som tar upp, avser alt man skall la bättre vara pä viljan tillpersonligt ansvar och engagemang. Självfallet är vi inom moderatasamlingspartiet ytteriigt positiva till detla. Dock talar ibland medhög stämma mot "den nya individualismen". Jag kan inte tolka herrHeléns förslag nu pä annat sätt än atl här själv har gett sig in pådenna uppenbariigen mycket fariiga väg. Punkten9: Skapa borätt! Ja, gäller det att ge människorna ökade möjligheter alt ägasina lägenheter, är det någonting som moderata samlingspartiet skrev in i sittägardemokraliprogram redan för ett par är sedan, sä det är heller ingen nyhet. Punkten10 slutligen: Släpp loss arbetsplatsdemokralin genom att experimentera päområdet! Inte heller där är det väl någon människa, i alla fall inte inommoderata samlingspartiet, som haft någonting emot atl man genomförtförsöksverksamhet. Det var tio punkter. Jag kan alltså inte inse all härföreligger någonting nytt alls; del är sådant som vi har diskuterat under mängaär. Pä ett fiertal av de här punkterna är det ett enda parti som bromsar -socialdemokraterna. Innan där sker en attitydförändring är det, tror jag, svårtatl fö till slånd en. Jagskulle emellertid vilja avsluta med alt peka pä det som jag började med för enstund sedan i den här debatten, nämligen de effekter som kommunsammanläggningarnahar fött. När man genomförde de här kommunsammanläggningarna sades det helatiden i debatten all det skulle ge människorna möjligheter att fö bättreservice. vet vi ju atl pä en rad punkter blev det inte så - det blev istället en försämrad service för de enskilda människorna. En läng rad av de målsom man trodde sig uppnå med kommunsammanläggningarna förverkligades inte. Detär just därför som vi från moderata samlingspartiets sida tycker att det ärulomordenlligl viktigt att det så snabbi som det är praktiskt möjligt görs enförutsättningslös utredning om kommunsammanläggningarnas effekter ochkonsekvenser. Jagtycker också att man i samband med alt man fattade beslut omkom-munindelningsreformen redan frän början skulle ha varit medveten om demånga demokratiproblem som skulle uppslå och att man alltså bort koppla samman indelningsreformenmed olika reformer som skulle ha lett till atl inflytandet för människornaökades. vet vi atl del inte blev sä. Man tog en sak i sänder, och enligt minmening började man i fel ända. Jagvill uttrycka förhoppningen all man i betänkandet frän utredningen om denkommunala demokratin, som relativt snart skall framläggas och som vi väl däockså för anledning att behandla här i kammaren, inle bara skall tala vackertom demokrati. Del gör vi ofta, inte minst häri kammaren. Men vi kommerdå också all kunna la ställning lill konkreta förslag här i , så attvi genom beslut här kan ge människorna det ökade inflytande som alla i principär överens om men som människorna tycker att det är sä förtvivlat svårt atlhitta i den kommunala vardagen. Denkommunala demokratin m. m. Hert (): Jag skall ta upp en fräga som berörs i ett av de särskilda yttrandensom fogats till betänkande, nämligen tidpunkten för dereformer som pågående utredning aktualiserar. Fleraav de frägor som diskuterats här och som berörs i konstitutionsutskottetsbetänkande - direktvalda kommundelsråd, ett nytt kommunalt valsystem, nyaprocedurregler för valen och rösträtt för icke svenska medborgare - är sådantsom kräver ändringar i gällande kommunallag och vallag. Därför är delbetydelsefullt att de ändringsbesluten fattas sä snabbi som möjligt, och i detavseendet oroades jag av i inlägg, där han sade attfrågan om rösträtt för invandrare skulle kunna behandlas i pä hösten1975. Han sade också alt utredningen om den kommunala demokratin skulleframlägga sitt betänkande under vären 1975, sä att kunde behandlaärendet års val. Men del viktiga här är ju att dessa lagbestämmelserkan tillämpas i 1976 ärs val. Och för atl de skall kunna tillämpas vid nästaallmänna val krävs det beslut av vären 1975. Det krävs av flera skäl,jag skall här bara nämna ett. Enliglgällande lagstiftning skall valkrets- och valdistriklsindelningen fastställasåret före valåret. Det betyder alltså i delta fall . Del innebärvidare alt det beslutsunderiag som länsstyrelser och kommunalfullmäktige skallha för beslutet måste plockas fram senast och senhösten nästa är.Förutsättningarna för valkrets- och valdistriklsindelningen måsle därför varaklara lät oss säga senast . Jag vill påminna om att vi , alltså ett är före det förra valet, fördeen diskussion om ändringar i valreglerna, och den gängen sade det var för sent att ändra de reglerna eftersom arbetet med valkrets- ochvaldistriktsindelningen hade påbörjats. Det låg en hel del i det argumentet.Jag vill nu bara fråga i : Kan vi fö en utfästelse omatt vi inle hamnar i den situationen atl man säger alt det tyvärrär för sent att göra dessa ändringar, därför att valförberedelserna redan harframskridit så långt. Jag tycker det är viktigt att konstitutionsutskottetsordförande nu förklarar atl han vill medverka till att vi inte hamnar i densituationen. Nr 105 uteblir kan nämligen lätt den misstanken uppstå att man faktiskt villhamna Onsdaeen den ''" situationen att det blir för sent att ta de viktiga ändringarna i den 23oktober 1974 lommunala demokratin. Den kommunalademokratin m. m. Hert (): Innan jag går in på i fem punkter och påhuvudinnehållet i hans anförande vill jag gärna säga några ord om herrJohanssons kritiska reflexioner rörande en del kommundelsråd. att det var för fö människor verksamma. Det kan emellertid Inte gälla t.ex, , ty där är både antalet valda ordinarie ledamöter och suppleanterfyra fem gånger sä stort som angav - och man har där dragit medsig människorna i kommundelen pä ett sådant sätt att de kommer tillsammanträdena i mycket större skaror än till kommunfullmäktiges egna möten.Man har t, o, m. ajournerat sammanträdena för att ge allmänheten tillfälle andirekt delta i diskussionen för atl sedan kunna knyta an till den när manfortsätter sammanträdet. Vi är inom glada över detta, eftersom vii stor utsträckning fött forma den ordning som praktiseras i ,Kommundelsråden i drabbas alltså inte av kritiken. Om det nu på andrahäll förhåller sig så som i säger - jag förmodar atthan har rätt i det - sä hänger det väl bl, a, samman med att kommundelsrådeninte får vara direktvalda. Väljarna skulle aldrig finna sig i att i ett direktval välja bara fem ledamöter: de skulle behöva en mycket högre grad avrepresentativitet. Men när fullmäktige väljer finns det en risk att man tar alltförfö. Jag förmodar att i avser alt svaramera i detalj pä viktiga frågor om vad som händer fram till 1976års val. Jag fattade uttalande som ett löfte, och jag hoppasatt vill bekräfta del. Min ena fråga gällde alltså möjligheternaalt till 1976 klara ut förutsättningarna för att under den följande valperiodeni praktiken förverkliga förslagen. Min andra fräga är: Bör enliglkonstitutionsutskottets ordförandes mening grundinriktningen - det ärbara denjag beröm besked om -vara alt staten också i fortsättningen skall förbjudarådgivande kommunala folkomröstningar och kommundelsråd? Det ärviljeinriktningen jag vill ha besked om, och del tycker jag mig ännu inte hafött. Denna fråga ställer jag alltså inte för att låsa i någradetaljer utan för att pröva hans goda vilja. Jagvill direkt säga att jag känner stor sympati för fem punkter.De är lika litet som mina sensationella. Men det är inte heller meningen att deskall vara sensationella utan att de skall föranleda att någonting händer tillföljd av den enighet som håller pä alt uppstå. Men när jag nu svarar såpositivt på , skulle då inte kunna anslutasig till min syn pä denna enda punkt, alltså när del gäller viljeinriktningen ifråga om direktvalda kommundelsråd och folkomröstningar, nämligen att vi börupphäva förbudet? iTrollhättan (s): Lät mig först svara på fräga och därmed också indirekt päen punkl ge ett svar till , tolkning av milt föregåendeanförande var riktig. Jag vill medverka till atl vi i god lid års valkan fatta de beslut som är nödvändiga. När det gäller detaljerna i dennatidtabell skulle jag helst se atl beslut kan fattas pä vären 1975, Men detföreligger svårigheter i detta stycke. Vi skall inte bara ha betänkandenaklara, de skall också ha varit föremål för remiss. Särskilt när det gällerkommunaldemokratiutredningens betänkanden finner jag det nödvändigt alt gekommunerna en relativt lång remisstid, sä att de för möjlighet att föra framsynpunkter pä förhållanden som i mycket hög grad rör dem. Det vore fel omstatsmakterna här körde över kommunerna och inte lät dem framföra sinasynpunkter på formerna för deras egen verksamhet. På denna punkt tror jag inteatt det råder någon som helst oenighet här i kammaren, men man mäste ocksä tahänsyn till detta när man lägger fast tidtabellen. För min del kommer jag altmedverka till att sä tidigt som möjligt kan behandladessa frågor och därmed till atl man också för fram beslul här i kammaren så tidigtsom möjligt. Det kan säkert också medverka till. Närdet gäller kommundelsråden avsåg inte min framställning , Jag är välmedveten om den ordning som där praktiseras. Men vi har alla ikommunaldemokratiutredningen kunnat konstatera att det finns kommuner där manhar den ordning som jag tidigare beskrev. Det tycker jag är fel, och jag villepassa på tillfället att säga del från kammarens talarstol. Närdet sedan gäller den andra frågan som ställde till mig vill jag sägaatt jag trodde atl det framgick av mitt föregående inlägg -men kanske uttrycktejag mig inte tillräckligt klart - att jag vill medverka till att vidga ochvitalisera den kommunala demokratin. Jag vill medverka till att staten här harså fö bestämmelser som möjligt och till an vi för till stånd rambestämmelsersom upprätthåller demokratin och tryggar minoriteternas möjligheter till insynoch inflytande. Det är huvudinriktningen i vad jag vill verka för på det härområdet.