prot · FX0971 · 1974-12-31 00:00:00 — I ett parlamentariskt styrt land borde det vara defolkvalda som i majoritet ingår i utredningarna. Det borde dessutom ges tiUfäUe för samtUga i riksdagenrepresenterade partier att ingå i utredningar. 1 ett parlamentariskt system kandet inte vara rimligt att något parti stängs ute från utredningsuppdrag. Enligtmitt förmenande strider detta mot grundtanken i parlamentarismen. Varje partisom är representerat i måste beredas möjlighet att få insyn ochvetskap och delta i utredningssammanhang. utbUdningsutredning tillsattes efter den häftigaoch kritiska opinionen mot införandet av PUKAS-systemet. U 68;s sammansättningbidrog med all säkerhet, trots öppna arbetsformer, till att möjlighetema förutomstående att påverka arbetets resultat kraftigt beskars. En referensgruppsom består av poUtiker kan inte betraktas som annat än en ren observatörsgrupp.Denna ämbetsmannautredning har presenterat ett förslag som mötts av kritik frånmånga olika håll. Kritiken har klart givit uttryck för att utredningsförslagetinte utan omfattande bearbetning kan ligga till grund för reformering av denhögre utbUdningen. Krav på att U 68 skulle omvandlas tUl en parlamentarisk utredninghar rests vid ett flertal tillfällen men avvisats. TUl årets riksdag har man från borgerligt häU motioneratom en parlamentarisk utredning bestående av representanter för riksdagspartierna,som skaU pröva och granska utbildningsutredningens förslag samt handha denfortsatta beredningen av U 68-frågor kommunisterna har ställtsig awisande till dessa motioner En ny utredning låt vara en parlamentarisksådan i nuvarande läge, när huvudutredningen redan har suttit , kan intesakUgt sett tillföra annat än marginella förändringar tUl det förslag som nuföreligger. Som svar på de borgerligas krav på en parlamentariskutredning har utbildningsministern beslutat tillsätta endepartementalberedning, bestående av representanter för samtliga partier utomvänsterpartiet kommunisterna. Jag har i rådande läge sett det som angeläget,säger utbildningsministern, att knyta företrädare för politiska partier tUlberedningsarbetet för att därigenom öka förutsättningarna för att nå en bred enighetom huvudlinjerna i en högskolereform. Jag räknar med att en princippropositiongrundad på en promemoria från politikergruppen skall kunna läggas fram tUlUöstriksdagen, säger utbildningsministern också enligt ett referat iLandstingens tidskrift nr 4 . Syftet med denna beredning torde vara uppenbart, nämligenatt nå enighet i innan regeringen lägger fram sin proposition. DennapoUtikerberedning torde få svårt att på några få månader i sak kunna påverkaförslag till reformering av den högre utbildningen. Det har av många uppfattatssom ett svek att partierna på detta sätt låter sig gisslas av regeringen. Jagkan för min del inte acceptera att departementet får styra och föregripariksdagens senare ställningstagande i U 68-frågan. En omarbetning av U 68 tordevara ofrånkomlig, men den omarbetningen Parlamentarisk beredning av förslag årsutbildningsutredning 6 protokoll 1974. Parlamentarisk beredning av förslag frän 1968 årsutbildningsutredning borde inteske på villkor, med tvångsanslutning förriksdagspartierna. Sammanfattningsvis viU jag säga att i utredningar skallpolitiker vara med från börian, om det skall vara någon mening i att delta. Attsom i detta faU i efterhand kasta in jästen i ugnen, oavsett om det gäller enborgerlig kaka eller en socialdemokratisk kakmix, är till ingen nytta. i (s): Jag skall inte ge mig in i någon polemik idet här inlägget jag skall bara göra en kort deklaration. utbUdningsutredning, eUer U 68 som den kallades,lämnade sitt huvudbetänkande . Betänkandet innehåller förslag tiU reformering avuniversitets- och högskoleväsendet. Förslagen får ses som en fortsättning avreformverksamheten på skolans område. Förslagen innebär i korthet att man skall vidga högskolebegreppet,att man skall göra en totaldimensionering av högskolan, att man skaU öka gradenav yrkesinriktning och att man skall åstadkomma en större geografisk spridningav utbUdningstiUfällena och en ändrad institutionell organisation. Remisstiden för betänkandet gick ut . Avremissammanställningarna framgår att remissopinionen på en del punkter är enigom att tillstyrka U68s förslag, medan den på andra punkter är starkt splittrad. Under den aUmänna motionstiden väcktes, som framgått avherr Nordstrandhs inlägg, motioner från de borgerliga oppositionspartierna omen parlamentarisk beredning. föreslog då att dentidigare parlamentarikergruppen skulle utgöra en pariamentarisk beredning. Efter överläggningar mellan företrädarna för de fyrapartier som varit representerade i U68s parlamentarikergrupp uppnåddes enighetom en beredning i den form föreslagit, alltså att manskulle knyta den tidigare referensgruppen tiU beredningen. Beredningen skaU självständigt gå igenom - herrNordstrandh var noga med att betona det, och det kan säkert göras U68-materialet, dvs. både betänkandena och remisserna, göra en samlad bedömningoch redovisa sina synpunkter i en PM tUl departementet. Beredningenhar redan börjat sitt arbete. Det har gått att nå en betydande enighet kring huvuddrageni de tidigare stora reformerna inom skolväsendet. Det är, tycker jag, entillgång att reformer av det här slaget kan beslutas under så bred anslutningsom möjligt. Det är min förhoppning, inte minst som ordförande i , att det skall gå att nå en bred enighet kring beredningensförslag. Med detta, herr talman, yrkar jag kort och gott bifalltill utbUdningsutskottets betänkande nr 16. Innan vår motion kom upp tUl behandUng iutbildnings- utskottettog utbildningsministern kontakt med bl. a. vårt parti och erbjöd oss attmedverka i en beredning inom departementet av U68:s förslag, bl. a. byggd på debitvis starkt kritiska remissyttranden som hade inkommit. I samband med dennaöverläggning med utbildningsministern gjorde jag för räkning följandeTT-uttalande: "Från sida ser vi det som ett framstegatt en särskild parlamentarikergrupp nu tiUkallats för att delta i en översynav U68:s förslag. Det är däremot icke tiUfredsstäUande att denna översyn tarformen av en beredning inom departementet med en snäv tidsram. Vi anser attöversynen av U 68:s förslag bort göras av en fristående parlamentariskutredning med en vidare tidsram tiU sitt förfogande. Då hade man på ett bättresätt kunnat diskutera t. ex. förhållandet mellan U68s förslag och arbetet i deaviserade utredningarna om översyn av lärarutbUdning respektiveforskarutbildning. Trots våra invändningar mot utformningen av översynen är viberedda att delta i arbetet med målsättningen att i nära samverkan med berördapersonalgrupper åstadkomma en verklig utbildningsreform." Som synes är det Uär nästan ordagrant samma text somåterkommer i de tre icke-socialistiska partiemas särskilda yttrande tUlutbildningsutskottets betänkande. Jag noterar naturligtvis anslutningen härtiUfrån de båda andra partierna med stor tUlfredsställelse. kommunisterna har inte haft någonståndpunkt i den här frågan i utbildningsutskottet. Jag lyckades inte skönjanågon ståndpunkt i ' inlägg heUer. Hon ogUlade tanken på en parlamentariskutredning av U 68; hon ogUlade också tanken på en omarbetning i departementet. Jag skall, herr talman, inte nu säga någonting i sak omarbetet i beredningsgruppen. Det är en förutsättningslös granskning, och det ärklart att det här arbetet kommer att vara av utomordentligt stor betydelse föruniversitetsväsendets framtid. Det har avgörande betydelse för grupper avanstäUda och studenter som direkt berörs av det här förslaget, och jag ärövertygad om att vi kommer att få möjlighet att vid särskilda hearings eUer iandra former av samråd inhämta synpunkter av anstäUda, studenter och andraberörda. Parlamentarisk beredning av förslag årsutbildningsutredning HerrFISKESJÖ (c): Kravet på en parlamentarisk beredning av U 68s förslag har sin grund i följande. För detförsta är det en stor och viktig reform som föreslagits. För det andra har utredningen haft en byråkratisksammansättning. Aktiva politiker har tidigare funnits endast i en referensgrupputan ledningsfunktioner eller beslutanderätt. För det tredje har förhållandena inom högskoleområdetförändrats ganska radikalt sedan utredningen startade. Verkligheten i vadgäller t. ex. studerandetillströmningen stämmer inte särskUt väl med de trendersom utredningen hade att utgå ifrån. För det fjärde har remissopinionen varit splittrad, men endel av remissvaren särskilt de som kommit från uruversiteten har varitmycket kritiska. Nr 71 Det var alltså mot den bakgrunden som mittenpartierna i en gemensammotion under den allmänna motionstiden krävde en parlamen tarisk beredning. Denna har kommit till stånd, och den har inlett sitt arbete. Tidsmarginalen för denna beredning är, som flera tidigare talare Anslag till framhålUt, väl snäv, och detbeklagar jag, men det bör ändå bli möjligt att lärarutbildning g| igenom de större och merkontroversiella förslagen i U 68s betänkan- Det bör således framhållas att den nya beredningenstUlkomst är ett tillmötesgående av motionskraven, om än inte fuUt ut. Vad sombUr slutresultatet av beredningens arbete återstår att se. Jag känner inte ,under pågående beredningsarbete, behov av att deklarera några slutliga ochbindande ståndpunkter i de frågor som vi som bäst håller på att diskutera inomberedningen. Men jag vUl gärna understryka, med anledning av uppgifter i pressoch på annat håU, att den nya beredningen såsom föregående talare betonät är självständig och fristående. Vi är således inte, som det påstås, inbegripnai något propositionsskrivande. Ledamöterna i beredningen har självfaUetmöjlighet rätt att markera särståndpunkter i slutprodukten om vi inte skullekunna bli överens. Överläggningen var härmed slutad. § 30 Anslag till lärarutbildning Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 17 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till lärarutbildning jämte motioner. I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. I det föUande redovisas endast depunkter, vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 1 (vissa gemensamma frågor) Kungl, Maj:t hade i propositionen 1974:1 bilaga 10() under rubriken frågor (s, 355-362)behandlat vissa lärarutbildningsfrågor av allmän karaktär. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:172 avherr m. fl. (fp, c, m) vari hemställts att hos Kungl. Maj;t begärde en snar översyn av lärarutbildningen i blockämnenabiologi, samhällskunskap och svenska, 1974:462 av m. (s) vari hemställts att hos Kungl. Maj;t begärde en utredning om möjligheterna att försöksvis utlägga speciallärarutbildning också till klasslärarhögskolorna i 84 , , och , 1974:473 av m. fl. (s) vari hemställts attriksdagen begärde att Kungl. Maj;t föranstaltade om fortbildning avskolpersonal, som arbetade med psykiskt störda barn, och att denna fortbildningutarbetades i samråd med barnpsykologisk och barnpsykiatrisk expertis, 1974:736 av iGamleby (s) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att enöversyn gjordes av lärarutbildningen, 1974:752 av herrar iSkärstad (c) och Raneskog (c) i vad avsåg hemställan att som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts omlärarlämplighetsbedömning i samband med praktik i skolväsendet (yrkandet 5), 1974:1028 av m.fl. (m)i vad avsåg hemställan att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förnyadprövning av frågan om utbildningstidens längd för ämneslärare och därmedsammanhängande frågor (yrkandet 10), 1974:1031 av () ochfru () vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde attskolöverstyrelsen gavs i uppdrag att utreda förutsättningarna för enregelbundet återkommande fortbildningsverksamhet under sammanhängande perioderför alla lärare samt 1974:1378 av fröken m.fl.(fp) i vad avsåg hemställan att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla attklass- och ämneslärarutbildningen blev föremål för översyn (yrkandet C I). att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad utskottet med anledning av motionema 1974:172, 1974:462, 1974:473,1974:736, 1974;752yrkandet 5,1974:1028 yrkandet 10, 1974:1031 och 1974:1378yrkandet C 1 anfört beträffande en övergripande översyn av lärarutbildningen. 1. av () och () som ansettatt utskottet bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj;t till kännavad reservanterna med anledning av motionerna 1974:172, 1974:462, 1974:473,1974:736, 1974:752 yrkandet 5, 1974:1028 yrkandet 10, 1974:1031 och 1974:1378yrkandet C 1 anfört beträffande en övergripande översyn av lärarutbildningensamt om särskild prövning av frågan om utbildningstidens längd för ämneslärare. Punkten 8(lärares fortbildning m. Maj:t hade under punkten F13 (s. 382-386)föreslagit att till Lärares fortbildning m. m. för /75anvisa ett reservationsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1974:738 av () och () varihemställts att hos Kungl. Maj;t begärde att en plan för utbyggnad avskolledarutbildningen upprättades med sikte pä en obligatoriskenter-minsutbildning, 1974:1028 av m.fl. (m)i vad avsåg hemställan att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omutbyggnad av skolledarutbildningen (yrkandet 11) samt 1974:1407 av i (fp), såvitt nu var ifråga. 1. att riksdagensom sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffandeåtgärder för viss lärarfortbildning på specialundervisningsområdet, 2. att riksdagenbeträffande en utbyggnad av skolledarutbildningen skulle avslå motionerna 1974:738 och 1974:1028 yrkandet 11, 3. att riksdagenbeträffande fortbildning i religionskunskap skulle avslå motionen 1974:1407yrkandet 2, 4. att riksdagentill Lärares fortbildning m. m. för /75 anvisade ettreservationsanslag av . 2. av () och () som ansettatt utskottet under 2 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna med anledning av motionerna 1974:738 och 1974:1028 yrkandet 1 I anfört beträffande en utbyggnad av skolledarutbildningen. betänkande nr 17handlar om lärarutbildning och därmed sammanhängande frågor. Ett antal motionertUl årets riksdag, däribland en partimotion från moderata samlingspartiet, harur olika aspekter tagit upp frågan om en översyn av lärarutbildningen, Sammasak har aktualiserats av i en framställning till Kungl.Maj:t. Utskottet har kommit till slutsatsen att lärarutbildningenbör bli föremål för en genomgripande översyn och hemställer att somsin mening skall ge Kungl. Maj:t detta till känna. Så långt är utskottet enigt,men dämtöver menar vi moderater att en av lärarutbUdningsfrågorna nämligenden om utbildningstidens längd för ämneslärare i gymnasieskolan och pågrundskolans högstadium - bör kunna tas upp till omedelbar prövning. En översynmed uppgift att se över hela lärarutbildningen kommer med säkerhet att krävaavsevärd tid, troligen icke . Komplexet är stort och snårigt. Sålänge vUl vi inte vänta med den kvalitetsfråga som ämneslärarnas, adjunkternas,utbildning innebär. Ingen torde vilja bestrida att den viktiga roll somlärarna spelar i samhället kräver en högt kvalificerad utbildning. kunnabestrida att har en internationellt sett kort utbildning av Nr 71 de ämneslärare det här gäller. den När nuvarande ordning för läramtbUdningenfastställdes av . , ,-,. ,, framförde moderata samlingspartiet att en ämnesteoretisk_ - studietidav inte kunde anses tillräcklig för att uppnå exempelvis Anslag tillfullgod kompetens för adjunktstiänst på gymnasiet, än mindre att två lärarutbildning terminers studier i ett enskilt ämne skuUe vara tUl fyllest. Vikrävde därför en studietid av för behörighet för tjänst på gymnasiestadiet,varigenom också en fördjupning i de gymnasiets läroämnen som motsvarades av tvåeller flera universitetsämnen skuUe kunna -vinnas. Erfarenheterna tyder på att partiets ståndpunktvar riktig. Vi har pekat på detta tidigare, och vi gör det åter . Vi vUl intevänta med åtgärder . Sådana åtgärder kan koordinerasmed de studieorganisatoriska förändringar som behandlingen av U 68 s förslagkan ge anledning till. Det är en mycket angelägen reform vi syftar tiU, och jagyrkar alltså bifall till-reservationen vid punkten 1. När det gäller skolledarutbildningen i samma betänkandehar vi moderater yrkat på en utbyggnad av den. Vi har återkommit i åri vår partimotion om skolpolitiken. Stora krav ställs med rätta påledarfunktionen i skolorna. Utbildningen av skolledare har länge - alltförlänge! - varit eftersatt. Utskottsmajoriteten delar vår uppfattning omutbyggnadens nödvändighet men nöjer sig med att konstatera att förslag hållerpå att utarbetas och att s. k. utveckUngsarbete pågår. Det är gott och väl, mennär kommer det att ske någonting påtagligt? Vi för vår del viU-ha någontinggjort . Vad som behövs nu är handUng och inte fortsatta överväganden årefter år.- Utskottet - majoriteten, som det heter vUl inte genomnågot principiellt uttalande föregripa övervägandena i ärendet. Det uttalandevi viU ha är mycket enkelt och rakt på sak av diskuterande: detuttalandet nämligen, att en utbyggnad av skolledarutbildningen skall komma tUlstånd utan vidare onödigt dröjsmål. Är vi så nära ett utredningsresultat somutskottet viU påskina, varför då inte också säga att nu skall det äntligen skenågonting alltså göra en beställning till förslagsvis nästastatsverksproposition. Jag ber att få yrka bifall tUl reservationen 2 vid punkten8. HerrGILLSTRÖM (s): Motionen 462 riktar uppmärksamheten på denstora bristen på behöriga speciallärare. Den pekar dessutom på önskvärdheten aven lokalisering av denna utbUdning till några av de mindre lärarhögskolorna.Utskottet har varit positivt inställd till den första delen och framför som sinmening att Kungl. Maj:t bör överväga en utökning av den traditionella speciallärarutbildningen.Därmed har det också sagts ut att behovet av speciallärare kommer att varastort . I samma betänkande ställer sig utskottet positivt till engrundlig översyn av lärarutbildningen. Jag noterar med tillfredsställelse attspeciallärarutbildningen härvidlag skall ingå som den integrerade del dennautbildning bör vara av den vanUga läramtbUdningen. ochundervisningen av elever med skolsvårigheter bör inte bedrivas vid sidan om denvanliga undervisningen. Eftersom det kan förutses att en utredning ömlärarutbUdningen kommer att ta i anspråk kommer en ny lärarutbildninginte att slå igenom i våra skolor förrän in . Man kan väl vågaförutse att om den vanlige läraren får viss utbildning också i specialpedagogikkommer många elever med lättare svårigheter att kunna få hjälp direkt i sinegen klass. Den dagen kan antalet tjänster för speciallärare bli lägre . 1 den riktningen kan man kanske också förvänta sig att SIA:s betänkandeskaU verka. Det är alltså framför allt för den närmaste tioårsperiodensom kapaciteten inom specialundervisningen är för liten. Intagningen tiUspeciallärarlinjerna måste ökas kraftigt för att bU tillfredsställande.Nuvarande lärararbetslöshet talar också för att det är en lämpUg tid att sättain denna ökning. Utskottet har inte velat ta stäUning till om en ökadutbUdning skall förläggas tUl ytterligare några lärarhögskolor. Den delen avmotionen är mycket viktig med hänsyn till följande skäl för en utlokalisering,och jag hoppas att Kungl. Majrt tar hänsyn till dessa i sina överväganden; Mot en ökning av intagningen på redan befintligalinjer i , , och talar svårigheterna att ge kandidaterna bra praktikmöjligheter, då dessa utnyttjas tUl bristnings gränsen av redan pågående utbildning. En utökning avantalet, lärarhögskolor med speciallärarlinjer ger dessa lärarhögskolormöjligheter tUl integrering av vanlig lärarutbildning ochspeciallärarutbildning på ett från utbildningspolitisk synpunkt positivt sätt.Den nuvarande vanliga lärarutbildningen lämnar i detta avseende mycket övrigtatt önska. Landsortenslärare ges rätt-visare möjligheter att få utbildning tUl speciallärare pårimUgt avstånd från hemorten. Arbetslösalärare beredes tjänster som vikarier för lärare som utbildar sig tillspeciallärare. Till detta bör också läggas att avgången bland behörigalärare kommer att vara ganska stor . Medelåldern förspeciallärare är nämligen medan den för lågstadielärare är 33 ochför mellanstadielärare . Det är dessutom OtUlfredsstäUande att medelåldernför speciallärarkandidaterna är så hög som 43 är. föreligger vid en tänkbar lärarhögskola ettförslag till utbildningsplan där man är intresserad av att försöksvis ordna enväl integrerad speciallärarutbildning inte bara för låg- och meUanstadielärareutan också för förskollärare och fritidspedagoger. Det borde vara en utbUdningsom passar in också i barnstugeutredningens önskemål när det gällerbehandlingen av barn med särskilda behov. Jag har med det här inlägget velat peka på önskemålom en utlokalisering av speciallärarutbildningen, då Kungl. Maj:t övervägerutskottets mening om en utökning av denna utbildning. Jag hoppas att argumentenvarit tillräckligt starka för ett sådant förslag i nästa årsstatsverksproposition. FrökenHÖRLEN (fp): I den skolsituation som är för handen stäUshöga krav på lärarnas förmåga både att förmedla kunskaper och färdigheter ochatt ge eleverna en social fostran. De lärare som är aktiva iskolan har inte fått en tUlfredsställande utbUdning för att tUlgodose dettadubbla krav. Som motionärerna i anslutning till utbUdningsutskottets betänkandenr 1 7 visar finns det även andra anledningar tUl kravet på en förbättradutbildning för lärarna. Utskottet är också enigt om behovet av en övergripandeöversyn av läramtbUdningen. För del har vi särskilt motionerat om en snaröversyn av utbildningen i blockämnena biologi, samhäUskunskap och svenska, ochvi räknar med att denna tanke finns med i bilden då utskottet framhåller attlärarutbildningen mäste ta hänsyn tiU ämnenas oUka struktur. För att lärarnaskall ha möjlighet att ge en undervisning som kvalitativt håller måttet är detnaturligtvis viktigt att, som utskottet säger, ämnesutbildningen för blivandelärare utformas så, att det stegvisa uppbyggandet av basfärdigheter ochinhämtandet av centrala fakta säkerställs. En annan viktig fråga i sammanhanget är den om lärarnasfortbildning. Även denna fråga har utskottet tagit allvarUgt på och hävdar bl.a. att "den nuvarande tUlgången pä lärare gör det rnöjligt attfömtsättningslöst överväga hur man skall kunna kombinera en övergripandeöversyn med ett försök att förverkliga idén om återkommande utbildning förlärare i skolväsendet". Utskottet talar också om en stimulerandeväxelverkan mellan grundutbUdning och fortbildning med tanke på den framtidautvecklingen av läramtbUdningen. Jag vill också understryka -vikten av att man i densituation av akut behov av fortbUdning för lärare, som vi nu befinner oss i -som utskottet säger löser frågan om hur resurserna vidlärarhögskolorna smidigt skall kunna överföras från gmndläggande läramtbildningtill fortbUdning. Vad sedan gäller skolledamtbildningen är det angeläget attden ges en permanent lösning. Det är långt ifrån tillfredsställande att enyrkesgrupp tillsätts och arbetar med ingen eller ringa utbildning för sinauppgifter på det sätt som skolledarna nu får göra. har, tiUsammansmed , haft frågan uppe i motioner under- en lång föUd av år Vi villdärför också understryka vikten av att förslag om skolledarutbUdning med detsnaraste framlägges. Dä vi emellertid inte tror att detär möjligt att nu fådenna fråga snabbare löst än genom det från aviserade förslagetbeträffande en systematiserad fortbildning, har vi inte heller på denna punktfunnit anledning till reservation. Jag villdärför, herr talman, yrka bifaU till utskottets hemställan. HerrLARSSON i (c): Det har egentiigen bara förekommit idellovord från denna talarstol om att det nu äntligen skall bli en övergripandeöversyn av lärarutbUdningen. Det är i så fall första gången som vi i vårt landfår en sådan övergripande översyn av lärarutbildningen. Det är glädjande att vi kunnat uppnå denna stora enighet.Jag kan med tiUfredsstäUelse erinra mig att väckte en motion därvi Nr 71 begärde en sådan utredning, ochredan då skrev utskottet i anledning av