prot · FX0984 · 1974-12-31 00:00:00 — Har ni tagit eller ämnar ni ta några sådana initiativ för attpejla näringslivets intresse när ni talar med dess företrädare om de härfrågoma? Eller skall den diskussionen vara förbehållen vårt parti och densittande regeringen? Detta säger jag bara därför att , som jagsade i mitt tidigare inlägg från talarstolen, kommer vi att få föra dendiskussionen konkret, alltså inom en ganska snar framtid. Det är detta som detrafikpolitiska utredarna håller på att arbeta med. Det kunde kanske varaintressant att redan nu få ett litet smakprov på hur oppositionspartierna,utifrån majoritetens skrivning i betänkandet, ser på denna, som jag menar,ganska klara frågeställning. Jag kan vända på frågan och säga; Instämmer ni fortfarandei vad som framkom vid en konferens , som fört på tal och där vi alla deltog som hittiUs har fört debatten? FrånnäringsUvets sida konstaterade man där klart inför 500 näringsidkare transportörer och andra att statsmakterna göre sig icke besvär på vår gärdnär det gäller transporter. Låt mig gå raskt över till inlägget av iKristinehamn med anledning av svaret på interpellationen. Beträffande dekommersiella enheterna i , och , om vilka vi fattade beslut förett par år sedan, är det riktigt som i säger, naturligtvis där skulle se till att det blev enUeter som kunde fungera. Menjag tror också att vi var överens om att de inte skulle vara bemannade på ettsådant sätt att de inte kunde fungera även ekonomiskt effektivt. Det äralldeles givet att vid dessa distriktsenheter eller fiUalereller vad vi nu viU kalla dem för måste anpassa bemanningen efter dearbetsuppgifter som de får sig ålagda. Jag är alldeles övertygad om att statensjärnvägar inte kan ha någon ambition att hålla lägre personalantal på dessaenheter än vad som svarar mot de arbetsuppgifter som de påläggs i de respektiveregionerna. Den andra frågan som ställde till mig rörde50-kortsutredningen och huruvida den har att också ta ställning till dennaproblematik i fråga om tätorter över huvud taget, och svaret är ja. Den harenligt sina direktiv att se på hela länen inklusive vill jag säga förklarhetens skull de tre största tätortsområdena, , ochMalmö. Till vill jag bara, utöver vad han självkonstaterade, säga ett par saker. Jag kan redan här ge några exempel pååtgärder som inneburit mera postbefordran på järnväg. De rör visserligen intedet område som närmast talar för. Men det kan ändå vara värt attnämna att en ny järnvägsvagn har satts in på sträckan , däralternativet var bilbefordran, att en ny järnvägsvagn har satts in på sträckanGävle-Änge, där alternativet också var bilbefordran, att övergång från flyg-till järnvägsbefordran för post har startat mellan och , och tills vidare har uppskjutit genomförandet av övergång från järnväg tilllandsväg på sträckan . Detta är alltså bara några exempel på attdet i det tysta ändå pågår arbete med att försöka utnyttja järnvägarna mer äntidigare. Detta beror naturligtvis på energifrågan, men får man ju påköpet trafiksäkerhetsaspekter och andra aspekter tillgodosedda. tog upp denna fråga delvis mot bakgrund avförhållandena inom Borlängeområdet. Jag skall inte säga mer om det än vad herrMellqvist redan känner till. På tillskyndan av - gjorde postverket i samarbete med personalorganisationen förnågra år sedan en grundlig utredning av posttransportapparaten inomBorlängeområdet. Den gången var postverket och personalorganisationen ense omatt transportapparaten i stort sett var vettigt och riktigt uppbyggd. kandet ha skett förändringar i den, och jag vill därför inte säga att den aktuellasituationen inte kan bli föremål för diskussion. Men man har där ändå för någraår sedan prövat förhållandena i samarbete mellan personal och verk. Den statliga trafikpolitiken, m. m. Om främjande av kollektiva trafik-medel, m. m. Om samordningsåtgärder beträffande posttrafiken i syfteatt spara energi i (fp) kort genmäle: Debattordningen ger mig , såjag kan inte svara på alla kommunikationsministerns frågor. Kommunikationsministern frågar bl. a. så här: Villutskottsmajoriteten göra någonting t. ex. för att SJ bättre skall kunna skötatransporterna? Ja, vi har ju gemensamt ordnat så att det blir 30 miljoner mer iinvestering för SJ än vad departementschefen hade föreslagit. Och när vi nutalar om möjligheterna att hålla transporttider är det just i syfte attförbättra SJ:s möjligheter i konkurrensen. Den intre.ssantaste frågan är: Vad skall hända?Kommunikationsministern sade i sitt första inlägg att folk måste veta ,efter det här beslutet, vad som skall ske. Ja, om reservanterna vinner är detenkelt. Då skall ingenting ske med anledning av denna debatt. Reservanternaavstyrker samtliga motioner. Det finns inget i någon motion - vi harsocialdemokratiska motioner också - som är värt beaktande enligt reservanterna;alla motioner avstyrks. Vi inom utskottsmajoriteten däremot säger attmotionerna bör överlämnas till trafikpolitiska utredningen i vad avser behovetav energisnåla transporter och andra allmänna riktlinjer. När det gäller vad som skall ske på kort sikt, i avvaktanpå trafikpolitiska utredningens betänkande, föreslår vi att skall getill känna en uppfattning om vad SJ bör göra. Då säger reservanterna: Det skallinte lägga sig i - det är SJ som självständigt skall ta Den statliga trafikpolitiken, m. m. Om främjande av kollektiva trafik-medel, m. m. Men departementschefen har i ett offentligt föredrag fört frampunkter som vi på grund av motionen tar upp i vår majoritetsskrivning. Detgäller det ena förslaget efter det andra: SJ bör göra det och SJ bör göra det -SJ bör t. ex. avskaffa snittaxan inom en bestämd tid. Innebär det då attriksdagen inte skall få göra någonting? Tänker departementschefen säga att dethär får inte uttala sig om - utan att han går direkt till SJ ochförelägger SJ detta? Om vi nu skall ha en trafikpolitisk debatt är det välrimligt att får ge sin mening till känna om vad SJ bör göra. Och omriksdagens uttalande på väsentliga punkter sammanfaller med vadkommunikationsministern har sagt, sedan motionerna väcktes, bör ju detta snararevara ett argument för att gör ett uttalande. Departementschefen börinte ha ensamrätt på att framföra goda synpunkter, och är detnaturliga organet där dessa synpunkter förs fram ocU leder till ett beslut. Det är mot denna bakgrund, herr talman, som jag med mycketstor frimodighet vidhåller yrkandet om bifall tiU utskottets hemställan. () kort genmäle: Det är omöjligt att hinna besvara alla defrågor som StäUts och göra kommentarer till alla de synpunkter som framförtshär. Låt mig bara säga som svar på statsrådets direkta fråga,att jag tycker fortfarande att det var en bra konferens som vi tillsammansdiskuterade trafikpolitik på. Jag fick den uppfattningen då att konferensen gaven god grund för en gemensam lösning på den framtida trafikpolitiken. Jag stårfast vid denna ståndpunkt även , trots att vi nu kanske har svårare attförstå varandra. Vidare vill jag kommentera svaret på den fråga som jagställde till statsrådet om pengarna tiU . Jag måste säga att det är enganska underlig argumentation som statsrådet för, ty det är ju inteoppositionen som begärt dessa pengar. Det är statens vägverk som har begärtpengarna inte för en utökad verksamhet utan för ett bibehållet program. Riskenär uppenbar att 600 årsarbetstillfällen går förlorade under andra halvåret1974, om verket inte får dessa pengar. Det betyder att beläggnings- ochoUegrusvolymen minskar i förhållande till behovet. Därav följeren fortsatt och ökande kapitalförstöring. Jag värdesätter att statsrådet reser omkring i bygdernaoch upplever de besvärliga förhållanden som råder. Jag uppskattar också attstatsrådet lovar att man skall försöka göra förbättringar. Men politik är intebara att lova, inte heller bara att viUa, utan politik är oftast en fråga omatt viUa betala. Och där hänvisar statsrådet till . Men det ärett konstigt svar. Skulle utgången av vara avgörande för omvägverket skall få för att kunna fullfölja det byggnads-och driftprogram som beslutat om och som inte kan uppfyllas pågrund av situationen på energimarknaden? Jag lastar inte regeringen för det.Möjligen kan man säga att beredskapen och handläggningen kunde ha varit bättre.Men har vi den situation vi har, och vi får klara upp den. Jag menar attdetta är pengar som i nuvarande situation måste tas fram, och jag hoppas attstatsrådet också kommer att göra det. () kort genmäle: Jag skall försöka hinna med att svara pååtminstone två frågor. Den första frågan gäller helgtrafiken, somkommunikationsministern här tog upp. Jag säger så här tiU de transportörer jagtalar med, sade kommunikationsministern, att ni vid vissa speciella fårfinna er i inskränkta transportmöjligheter. Min uppfattning är attmyndigheterna i det fallet måste vara försiktiga med inskränkningarna. Varför?Jo, därför att om vi vill ha en hög standard här i landet med ettkostnadsläge som ligger högre än i andra länder - så måste vi också hamöjligheter att prioritera nyttotrafiken, som betyder så oerhört mycket frånekonomiska synpunkter. Tror att det hos näringslivet ochtransportörerna finns några dolda motiv som gör att man på det hållet villköra så mycket och använda en del av helgerna för sina transporter? Den andra frågan gäller SJ. Vi talar här om - det gjordeäven trafikutskottets ordförande - att rusta upp SJ, och det har ocksåanslagits medel för det, t. ex. när det gäller godstransporterna. Ju modernareSJ blir, desto större förutsättningar har företaget att drivatransportverksamhet. Det är bara det - och det framhålls ofta frånnäringslivets talesmän - att det är så svårt att föra förhandlingarmed SJ, att diskutera flexibla och lämpliga transporter och att komma överensom ekonomiska lösningar går det inte att konkurrera med andratransportmedel, och SJ är inte så flexibelt i sin ekonomiska verksamhet som manskulle önska. Som statsrådet vet kom detta också fram i de diskussionersom fördes under skogsveckan. Det är sådana företeelser som vi måste kritiseraför att därigenom hjälpa SJ att arbeta med ett litet smidigare system. Den statliga trafikpolitiken, m. m. Om främjande av kollektiva trafikmedel, m. m. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle: Kommunikationsministern .säger att dekommersiella enheter som finns i , och är avsedda att kunnafungera. De skall anpassas efter de arbetsuppgifter som föreligger. SJ har idet avseendet ingen anledning att se saken på annat sätt. Men jag har litetandra informationer i det fallet, och där står sålunda uppgift mot uppgift.Klart är emellertid att den utveckling som skett på nämnda orter inte står iöverenstämmelse med de intentioner haft med sina beslut. Och det ärjust där jag tycker det är angeläget att man på departementet ser litet på vadriksdagen har beslutat och hur besluten har följts, ty detta var ju ändå enfråga som hade att behandla. Jag är nöjd med svaret beträffande 50-korten. Jag tyckeratt det är positivt, om de kommer med i detta sammanhang. Stadsbusstrafiken haren stor funktion att fylla just när det gäller att motarbeta bilismens negativaeffekter. Det vore bra om man fick tiU stånd lösningar som gjorde att den kvndefylla sina uppgifter på ett bättre sätt; nu går stadsbusstrafiken mec! Kommunikationsministern ville inte kommentera vårt förslagom en kraftig taxesänkning vid SJ. Jag vUl hänvisa till att t. o. m.generaldirektören vid SJ nu tydligen inte är främmande för att företa kraftigataxesänkningar vid SJ, givetvis under förutsättning att samhället betalar. Den statliga trafikpolitiken, m. m. Om främjande av kollektiva trafik-medel, m. tn. Politik äratt viUa betala, säger . Det finns mycket sanning i detpåståendet, och det är naturUgtvis någonting som måste komma med i bilden såsmåningom. Men skall SJ kunna få en ökad marknadsandel och jag vill framhållaatt det är mycket betydelsefuUt med tanke på de energiproblem som vi kommer attfå framöver måste vi räkna med att betala SJ för att SJ skall kunna sänkasina taxor. säger till mig att politik intebara är att lova. Nej, det tycker jag att och hans parti borde haböriat komma underfund med vid det här laget i ett större sammanhang,dessutom. säger att det är viktigt att man gervägverket de pengar verket behöver för att hålla våra vägar i stånd. Jag delarhans uppfattning på denna punkt. Det kräver då också att man vet varifrånpengarna skall tas. Politik är inte bara att lova i detta sammanhang Uka Utetsom i något annat sammanhang. säger att det inte är hans partisom begärt pengarna - det är som gjort det. Ja, det var en märkligkonklusion. Pengarna blir väl inte mindre värda, vem som än har begärt dem.Det gäller 160 miljoner och därmed jämnt. har ingen egen kassa somverket ber att få ta ur, lika litet som vi har det här. Vi måste fatta beslutom detta, , och då är det ganska likgiltigt om det gäller pengartill en sänkning av folkpensionsåldern, pengar till ett skattepaket eUer 160mUjoner i ökade anslag till . Det är fullständigt egalt vilket syftedet är fråga om och vem som har begärt pengarna. Det går inte att sno sig runthörnet genom att säga att det är som har begärt pengarna och att vipolitiker inte har någon skuld i det. Var det vad menade? Pengarna skall ju ändå fram. Jag förstår att jag rörde vid en öm tå när jag taladeom att det är angeläget att vi alla försöker tala näringslivet till rätta litetgrand då det gäller den framtida fördelningen av tunga transporter mellan vägoch järnväg. skall ha en eloge låt vara att den blir Uten för att han gav sig så långt ut på galejan att han åtminstone var beredd attförsvara stoppet för lastbilar och eventuellt ytterligare någraveckoslut. Så långt har vi fått moderata samlingspartiet i och med den härdebatten. Men herrar och i undvek sorgfälligt attsvara på frågan, om de var beredda att ta upp en seriös diskussion också mednäringslivet som en stor och viktig intressent i det trafikpolitiska arbetetnär det gäller att föra över transporter från väg till järnväg. Jag begär inget svar av er, för jag begriper mer än väl att det kan varabesvärande att svara på den frågan. Men ni kommer om trafikpolitiska utredningenarbetar i den takt vi tänkt oss -sedermera att få svara på den, både i erapartier och i trafikpolitiska utredningen, och vi får väl föra den debatten då. Herr förste vice talmannen anmälde att herrar SvenGustafson i och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker HerrSELLGREN (fp); Jag tackar för svaret på min interpellation,men innan jag kommenterar det närmare viU jag lämna några synpunkter påtrafikpolitiken i allmänhet. Interpellationen framställdes redan den 11 januari.Spörsmålen lades alltså fram på vårsessionens första dag, och svaret kom straxföre sessionens avslutning. Jag förstår att det kan vara rationellt att klaraav sådana här frågor i samband med den trafikpoUtiska debatten i stället föratt ha en fortlöpande debatt. Jag markerar det här i början av mitt inlägg,inte för att kritisera det är statsrådet obetaget att välja tidpunkt försvaret - utan för att med det visa en bild av hur trafikpoUtiken i stort kanstyras. Antingen gör man ingenting i väntan på alla utredningarsom är under arbete eller också kan man, i awaktan på resultatet avutredningarna, utföra ett och annat inom ramen för vad som är möjligt. Med detsenare alternativet finns - som jag ser det - större förutsättningar att skapaunderlag för reformer och hindra att trafikgrenar, som anses på ett eller annatområde arbeta i underläge i förhållande till andra grenar, sackar efter ochförlorar ännu större marknadsandelar Av vissa uttalanden att döma synes också statsrådet vara anhängare av successivaförbättringar särskilt vad SJ:s konkurrensmöjligheter beträffar i awaktanpå resultatet av pågående utredningar. Vad han sagt gör mig emellertidnågot förvirrad när det gäller var statsrådet egentligen står - men det kansketiUhör debattens spelregler. Uppfattningen att man kan verka för successiva förbättringaräven under pågående utredning är också utgångspunkten för motionertiU årets riksdag, och av samma mening är majoriteten i utskottet, som herrSven i - utskottets ordförande framhållit tidigare idebatten. Trots den här breda enigheten i sak måste de socialdemokratiskaledamöterna i utskottet reservera sig. Jag skall inte orda mer om det, utan jagvill bara instämma i förundran. Är vi eniga om att utveckling kan ske inom olika sektoreräven på kort sikt, är det viktigt att slå fast att detta bör ske inte minst pågodstransportområdet. Utvecklingen mot utbytbara lastbärare är den viktigasteförutsättningen för integrerade transporter. Statsrådet har nyligengett uttryck för sin uppfattning om betydelsen av att SJ igångsätterkontinuerlig trafik med biltåg. Han syftade närmast på ett piggy-backsystemliksom tåg för personbilar. Det är bra och det låter särskilt bra för mig,som sedan mitt första år i 1969 pläderat för det. Den närmastförpuppade piggy-backtrafik som SJ i samverkan med ASG bedriver mellanStockholm och måste vidgas på sätt som framhålUttidigare i debatten, nämligen så att olika lastbilsföretag skall kunna köpatransporttjänster av SJ för kombinerade transporter järnväg-lastbil. Men föratt man skall kunna genomföra detta krävs övergång tiU utbytbara lastbärare avallmänt accepterad standard. Transportörer och tillverkare börjar alltmer samarbeta föratt skapa enhetlighet. För dagen är ganska risig, och det är riskabeltför utvecklingen i fortsättningen. Därför måste även myndigheterna aktivt Den statliga trafikpolitiken, m. m. Om främjande av kollektiva trafikmedel, m. m. 10 protokoll 1974. Den statliga trafikpolitiken, m. m. Om främjande av kollektiva trafikmedel, m: m. delta iarbetet på att åstadkomma lagar och förordningar som medger en effektivintegrerad transportkedja. Lyckas man komma fram tiU det, påverkas landetstransportekonomi på ett positivt sätt. Det arbetet bör ske snabbt, och jaghemställer därför att kommunikationsministern och honom närstående experter pådepartementet engagerar sig i dessa frågor. Man behöver inte heller awaktaambitiösa utredningars resultat för att kunna besluta om utbyggnad avindustrispår överallt där förutsättningar härför finns. sade tidigare i sitt inlägg att det inte ärlätt att intressera industrin. Det var för mig en ganska överraskandeupplysning, och jag viU då ta ett enda exempel på motsatsen: järnvägsspårettill största järnvägslösa fabrik! - skulle ha funnits , ominte SJ satt sig emot detta arbete. Lovsången till SJ;s intresse förutveckUngen på detta område är, som jag ser det, obefogad. måste därför tidigt komma in ibedömningarna, eftersom SJ endast räknar rent företagsekonomiskt på allaprojekt och även bör göra så. Men i vissa fall måste bredare avvägningargöras för att förbättra transportmöjligheterna för företagen. Det är också ettverksamt sätt att föra över sådant gods till järnväg som naturligen hör hemmadär. Här viU jag något litet beröra den testfråga som jaguppfattade att statsrådet tog upp, nämUgen beträffande det s. k. helgförbudet.Som jag upplevt det förekommer visserligen gnissel här och var på grund av detförbudet, men inom såväl näringsliv som trafikföretag finns det förståelse fören utveckling mot förbud för tung trafik under vissa , och man anpassarsig också till denna utveckling. I vissa fall skapar förbudet t. o. m.möjligheter tiU ett mera rationellt utnyttjande av vagnparken och ökarmöjlighererna till en sammanhängande ledighet för de anställda. Eftersom det ären fråga om att på ett riktigt sätt anpassa linjer och utnyttja de dygn då mankan köra, kan trafiken t. o. m. rationaliseras och förbättras. Det är klart attproblem finns förknippade med förbudet och att det även måste finnas vissaundantag. Tag t. ex. exportindustrin, som skall leverera godset i en viss hamnvid en viss tidpunkt! Sedan tycker jag att det är tiUräckligt mycket utrett föratt vi skall kunna anskaffa den isbrytarflotta som erfordras för attupprätthålla sjöfarten året runt till vår nordligaste hamn, i . Jagbeklagar att tillfället att bestäUa den tredje havsisbrytaren i början av dethär året har försuttits. De insatser som behövs för att säkraSJ:s, eller rättare sagt järnvägstrafikens, konkurrenskraft är inte större änatt det också finns utrymme för att upprätthålla ett vägnät som tillförsäkrarlandets ohka delar en acceptabel transportförsörjning. Hur bra järnvägen än kangöras är det ändå oftast en vägstump kvar innan man når bestämmelseorten varesig det gäller gods- eller persontrafik. I väntan på förslagen från kommitténför den långsiktiga vägplaneringen borde vägsektorn tillföras medel som igörligaste mån stoppar upp eftersläpningen i fråga om byggande och underhållav vägar. Jag har med intresse noterat det replikskifte som här förts mellanherr statsrådet och . Statsrådet har ju uttalat sig föratt upprätthålla de mål han uppsattför vägunderhållet och för att vi inte skall behöva uppleva en fortsattkapitalförstöring beträffande vägunderhållet, och då måste väl i konsekvensensnamn statsrådet också se till att man får pengar till det. Efter de här mera allmänna synpunkterna viU jag beröra defrågor som jag har tagit upp i min interpellation och som har besvarats . Vare sig man bedömer SJ:s persontrafikutveckling påjärnvägssidan som mörk eller man som statsrådet ser ganska positivt på den ärden inte tillfredsställande. Visst finns det plats för flera resenärer i detågsätt som drar fram på våra järnvägar. Linjer med högt platsutnyttjande skallväl inte skymma bort det faktum att alltför många människor kuskar omkringensamma eller i sällskap i personbilar på kortare eller längre sträckor. Deskulle mycket gärna utnyttja det kollektiva transportmedlet, om villkoren ochservicen var bättre. Jag anser att det finns en klar jämförelse mellanlångtradartrafiken och personbilstrafiken på våra vägar. För båda gäUer att deär det lämpligaste transportsättet för vissa transporter och resor, och förbåda gäller att en del av trafiken med fördel kan överföras till järnväg. Vad gör man då för att järnvägen skall bli ett attraktivtfärdmedel? För fjärrtrafiken är snabbhet och hög servicegrad ganska avgörandeoch här kan, trots vad som redan gjorts på korta, högfrekventa linjer, mycketmer uträttas. Dessutom behövs en anpassning tiU marknaden. Dit hör bl. När jag ställde en enkel fråga angåendevidgat utnyttjande av tågcharter var kommunikationsministern ganska kallsinnig.Han hänvisade till gällande bestämmelser för SJ och till att det ankom på SJatt medge sådana nedsättningar som är förenliga med SJ:s intresse. Det är i ochför sig något som man inte kan invända emot. Men sedan harkommunikationsministern i andra sammanhang, liksom i svaret , uttalat sigmer progressivt och anser att SJ bör pröva lämpliga rabatt- ochcharterarrangemang som bra alternativ till personbil och långUnjebuss. Det ären värdefull uppfordran. Där är vi helt överens. Det där med långlinjebusstyder på att kommunikationsministern delar min uppfattning att Uka väl som enbuss går i veckoslutstrafik kan man koppla på låt oss säga en veckoslutsvagn tillett tågsätt för att skapa biUiga veckoslutsresor på järnväg. När jag framställde min interpellation stod vi mitt uppe ienergikrisen, och då ökade det kollektiva resandet. För att behålla så mycketsom möjligt av den nya kundtillströmningen kunde SJ ha prövat sänkning avbiUettpriserna i syfte att få ett mått på priselasticiteten för resor medjärnväg. Det var avsikten med min interpellation. Men det tåget har så att sägagått . Det är riktigt att jag i interpellationen har framförtkritiska synpunkter på den revision av tidtabellerna som SJ gör i samband medväxlingen mellan vinter- och sommartidtabellen, och det anser jag mig ha fogför. Jag kan bara hänvisa till gårdagens frågestund, då trafiken i Jämtlandberördes. Lyckligtvis har Kungl. Maj:t i det fallet ingripit och bromsat upp demest anmärkningsvärda indragningarna. Men synes SJ åtminstone inom vårtdriftdistrikt. och , ha gått hårdare fram än . Om de från början varslade Den statliga trafikpolitiken, m. m. Om främjande av kollektiva trafikmedel, m. m. Den statliga trafikpolitiken, m. m.