prot · FX09133 · 1974-12-31 00:00:00 — åtgärd innebär icke någolannal än atl människorna här i landel finner att rättssäkerheten siller alltlösare, när kan fatta sådana beslut som innebär en inte betydelselösskaltehöjning. Iförevarande belänkanden behandlas bl. a. några moderatmoiionersom väcktes redanvid denna riksdags börian. Det är molioner i vilka vi lar upp angelägnaförändringar i skailelagsliflningen. I vår partimotion yrkar vi bl. a. altförvärvsavdraget skall höjas för de familjeförsörjare som har barn under tio åroch som kan styrka ökade utgifter. Vidare har vi i den molionen krävt all isädana familjer där endast en person har inkomst av förvärvsarbete och där detfinns minderåriga barn skatt vederbörande vid beskatlningen få göra avdrag med2 , eftersom dessa familjer skatteomläggning blirsärskilt hårt beskattade. Detta lilla avdrag är en mycket blygsam kompensationför alt familjen inte belastar samhällel med barntillsyn, för vilken kosinadernanu har blivit belydande och lorde ligga mellan per barn. Liksomde övriga borgerliga partierna har vi också i motioner krävt alt problemet medden fakiiska sambeskattningen äntligen skall lösas, och vi har i elt gemensamiyltrande krävt all skatieulredningen skatt la itu med den frågan på allvar. Jaginslämmer där helt i de synpunkter som här har gjort sig titttolk för. Likasåhar vi tagit upp de små egenföreiagarnas problem. De blir nu hårt beskattade,när de får belala arbetsgivaravgift för hela sin inkomsi, alltså även för dendel som är inkomst av kapital. Vi moderater kräver atl sådana företagare skallfä göra avdrag med 125 proceni av den ertagda avgiften för all därigenomkompensera dem för denna orättvisa. Vihar också anslutit oss lill den reservaiion som här lalade om,nämligen den där del krävs alt man skall göra en uiredning om möjlighelerna alläven differentiera arbetsgivaravgiften med hänsynstagande lillbranschtillhörighet. Visserligen är vår linje i del fallet att det skall görasupp en plan för borttagande av arbetsgivaravgiften, men då del säkerligenkommer all dröja innan vi kommer fram lill ell sådant avskaffande,finns det all anledning alt nu försöka skapa ell syslem som lillgodoser dellakrav. Slulligenhar de tre borgerliga partierna förenats i en reservation i vilken begärs atlskatteutredningen skall få sådana ändrade direktiv atl man kan lägga frambättre förslag om indexreglering av skatteskalorna. Jag ber all fä yrka bifall titt samtliga de reservalioner där mill ochherr i Trobro namn förekommer. Yllertigare latare från vårt partikommer senare att mera utförligt kommentera en del av de reservationer som jaghär inte har berört. Idella anförande instämde i Trobro (m). Sänkningav inkomstskatten, m. m. Hen MUNDEBO (fp): Del är en omfattande skattereform som nu kommer atl beslutaom. Den betyder sänkt inkomstskatt med 1 000-2 000 Sänkningav inkomstskatten, m. m. kronor för mångainkomsllagare. Den belyder en marginalskal-tesänkning på ivanliga inkomstlagen. Den belyder en bällre samordning mellan skaller ochsociala förmåner, förbättringar för folkpensionärer och barnfamiljer genomändrade regler för inkomstprövning av bostadstilläggen. Och det är enangelägen, ja, nödvändig skattereform. Del har vissertigen företagits mångaskattereformer under senare är, men de har alla haft en kort livslängd - de harl. o. m. förbrukats som de har införts. Varförbehöver vi dä ännu en skallereform? Ja, jag vilt nämna tre skäl. Del nuvarande skattesystemet fyller inte pä ett brasätt sina huvuduppgifter, att finansiera den offentliga verksamheien och varaett instrument för fördelnings- och stabiliseringspolilik. Skattesystemetplockar visserligen in om årel, varav ungefär hälftenär inkomstbeskattning och sociala avgifter. Men detta sker i former som medförallvarliga problem för samhällsekonomi, arbetsmarknad och arbetsvilja. Det nuvarande skattesystemet är inte tillräckligleffektivt och rättvist, inte tillräckligt enkell alt administrera ochkontrollera, och del ger för många möjligheler till skallefiykt och skattefusk.Det är allvarligt om männistcors förtroende för skattesystemet och vilja atlbetala skall uppluckras. Alla med erfarenhet av svenskt arbetsliv vel all vi är bra nära den situationen. Det nuvarande skattesystemet belyder alt en stordel av barnfamiljerna med tåga och medelstora inkomster inte genom egna insatserkan uppnå en realinkomstförbältring. Del finns undersökningar som visar alt sjuav lio menar alt del inte lönar sig med en exlra insats eller ett exlra arbeie. Viinom har länge och intensivt arbelal för en skattereform. Vi harbegärt sänkt inkomstskatt, sänkta marginalskatter och bällre samordning mellanskaller och sociala förmåner. Alll detta genomförs . Den poliliska grundvalenför reformen skapades genom Hagaöverenskommelsen, då socialdemokraterna ochfolkpartiet enades om alt skattereform i allt väsentligt skulle följaskalleutredningens förslag. Dennu aktuella skatteomläggningen berör många delar av skattesystemet:grundavdragen, slatsskatieskalorna, lönlagarnas sjukförsäkringsavgift, särskildskattereduktion och inkomstprövningen av bostadstilläggen. Marginalskatternasänks i inkomstlägena . Del är enreform som mol bakgrund av lidigare skattereformer, nuvarande inkomslulvecklingoch nuvarande höga marginalskatter är vät motiverad, ja, nödvändig. Del finnsde som menar alt marginalskatterna spelar en alltför slor rott i den poliliskadebatten. Ja, de spelar en stor roll genom atl de är en levande realitet imänniskors vardag. De får effekt på arbetsvilja och sparvilja, de påverkarskatle-moralen och driver fram lönekompensationer som skapar infiation och leder lill skailefriabyten av varor och tjänster. Och de är inte någon bra metod att fördelavälstånd och inkomster. skallereform är betydelsefull genom alt deninnebär lägre marginalskatter i de fiesta inkomstlägen, men den innebär inteatl marginatskalteprobtemen därmed är lösta. a. medför ju en belydandeinflation att vi varie år får nya problem. Sjukförsäkringsavgiftenär den kanske mesl omdebatterade punkten i den här skattereformen. Debattengäller inte frågan om löntagarnas sjukförsäkringsavgift skall ersättas av ensocialförsäkringsavgift som betalas av arbetsgivarna på samma sätt som skettbeträffande folkpensions-avgiften. På den punklen är alla ense. Debatten gällerfrågan om avdragsrätt för sjukförsäkringsavgiften vid taxering. Denfrågan berördes inte i Hagaöverenskommelsen, men i allmän debatt har under de gångnamånaderna framförts myckel skiftande meningar. Vi inom anser allavdragsrällen borde vara kvar, inte därför atl rättssäkerheten därigenomskulle vara stabilare men därför att det vore logiskt atl för della enda årbibehålla en avdragsrätt som har funniis för lönlagarna och som kommer atlfinnas för arbetsgivarna. Vi har emellerlid inom skaiteutskottel varit bereddaatt sätta ett tak för avdragsrätten vid . Det hade annars medriksdagens nuvarande sammansättning funnits risk för att avdragsrällen hadehelt försvunnit. Vi menar också att man helst bör undvika alt lolla om frågorav sådan storlek och karaklär som denna. Vi anser alt del är bättre atllöntagarna får elt avdrag, som visserligen för åtskilliga är lägre än del bordeha varit men dock bättre än inget bidrag alls. Den uppgörelse som har träffatsinom ulskottel belyder alt vi räddar större delen av avdraget åt folk medvantiga inkomster. Skattereformenbelyder ell inkomstbortfall av . Vi delar inte denuppfattningen att skattelättnader alltid skall motsvaras av exakl lika storahöjningar av andra skaller och avgifter. Vi måsle bedöma en skattereform molbakgrund av den allmänna utvecklingen pä skatteområdet och det aktuellasamhällsekonomiska lägel. Men den nu aktuella reformen är en del av ellreformpakel. Det omfattar en skattereform som ger skaiieläitnader ål nästanalla, och det omfattar en pensionsreform som ger sänkt och röriigpensionsålder och bättre förmåner åt dem som redan har pension saml bällreförmåner åt de handikappade. Den poliliska grundvalen för del reformpakeielskapades genom Hagaöverenskommelsen. kommer all och i morgonbesluta om det. Alltdella skall genomföras i en lid av stark infiation och då en stabil finansieringav reformverksamheten måste betraktas som önskvärd, om man vill undvikaytlerligare ökad infiation. Därför har vi sagl atl vi är beredda alt numedverka titt en höjning av arbetsgivarnas och egenföreiagarnassocialförsäkringsavgifter för alt möjliggöra genomförandet av dessaomläggningar och reformer på skalle- och socialpolitikens område. Vi menar altden ståndpunkten är motiverad också av att lön- Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. tagarorganisationerna harsagl all reformerna .borde lotalfinansieras och all de är beredda atl la hänsynlill della i avtalsrörelsen . Delfinns de som bl. a. inför de belydande lönekrav som organisationerna nu harredovisal säger alt löntagarna har tagit räll lilen hänsyn till de sligandesociala avgifterna. Jag vill då erinra om atl de höjda avgifterna är med i allakalkyler, redovisade intill tiondelar, och jag är övertygad om atl de kommerall lika exakl redovisas i den slutliga uppgörelse som kommer allträffas. Del finns ingen anledning all tro all löntagarorganisationerna kommerall ändra uppfallning - so-cialförsäkringsavgifierna kommer alt vägas in i 1975års avtalsuppgörelse. Delhar också varit en deball kring frågan om kompensation till kommuner ochlandsling för bortfall av skatleundertag i samband med skatteomläggningen. Dethar rätt full enighet om alt kommuner och landsting skall kompenseras för delbortfall som ändrade avdragsregler och ökade koslnader för bostadstilläggenmedför. Vad debatten gäller är om kommunerna skall få kompensalion också förminskning av skalleunderlag som uppkommer genom all löneökningar ersätts avavgifter lill sociala försäkringar. Jaghar förståelse för regeringens ståndpunkt all det inte finns tillräckligtvägande skäl för all föra in en sådan kompensalion, och kommunförbunden harinte heller begärt någon kompensation . Kommunerna gör ju sinaprognoser över inkomslulveckling och skatleundertag. De kan slå fel, bl. a.därför all inflationen blir en annan än den man gissade. De kan stå fet, bl. a.därför atl löntagarna väljer all skaffa sig en högre standard, exempelvis genomkortare arbetstid och längre semester i slällel för ökade löner - en väg somman kanske får räkna med kommer atl beträdas under de närmasle åren molbakgrund av den debatt som förs om kortare arbetstid och längre semester.Del kan knappasl vara tillräckligt motiverat atl staten skall ersälla kommunerna,om inflationen skulle bli en annan än den som man har förutsatt eller omlöntagarna skulle föredra skallesänkningar och förbättrade sociala reformerframför lönehöjningar. Nufinns det fiera skäl lill all debatten är livlig pä denna punkl. De partier och människor som inte gillar Hagaöverenskommelsen ochskallereformen kritiserar nalurtigtvis alla inslag i uppgörelsen och reformen.Del hör lill. Vad man möjligen skulle önska är att kritiken vore mera sakligtgenomtänkt och konstruktiv. Då skulle den knappasl komma alt gälla denna punkl. Ettannal skäl är all kommunernas ekonomiska läge är besvärligt. De kommunalautgifterna har ökal mycket slarki . Del beror delvis på högkommunal ambitionsnivå, delvis på att regering och riksdag har beslutatreformer som ställer krav pä kommunerna och delvis på infialionsutveckling ochlöneavtal. Vad kommunförbunden har sagt är att man är oroad för följderna avbeslutade och planerade reformer för och . Del kan jag förstå.Folkpartiets ordförande har också i brev till regeringen tagit uppfrågan om kommunernas ekonomi och där nämnlolika meloder för all lägga upp ruiinerna för uppbörd och betalning avkommunalskatt, så atl kommunerna snabbare än vad som är fattet skulle fålillgång lill sina egna skattemedel. Han har också nämnt att kommunerna skullefå tillgång till sin skal-teandel av sjukersäiiningen, någol som pä ell merapermanenl säll skulle öka kommunernas resurser med närmare 2 miljarder. Sedan vill jag la upp dl par saker i skalteutskotlets belänkande somligger vid sidan av den akluella skaltereformen. Dessa frägor har i fiera fallaklualiserals genom molioner . Fråganom den faktiska sambeskattningen hör hit. Den är ju dl avsteg frånhuvudprincipen i de nuvarande beskattningslagarna, och det är viktigt all visnarasl får en ändring på denna punkl. Nuvarande regler innebär all makar somarbelar gemensami i ett eget företag drabbas mycket hårt. Här skulle redan ettbeslut om ändring kunna ha funniis. Frågan har varit uppe i varie årsedan 1970. Vi är nu medvetna om all skatteutredning har frågan omfaklisk sambeskaiining på sill program och all ett förslag kommer all läggasfram inom de närmasle månaderna. Därför nöjer vi oss med all framhålla atl delär angelägel att snart fär tillfälle atl fatta elt beslut om en nylagstiftning om faktisk sambeskaiining. Jagvill så ta upp skaileulredningens fortsatta arbete. Jag har sagl attjag ihuvudsak är nöjd med del nu akluella förstaget titt skallereform. Del molsvararcentrala fotkpartikrav. Men denna skattereform är, liksom lidigare1970-tatsreformer, ett provisorium med kort livslängd. Man är iskatieulredningen också enig om all del nu akluella förslaget är ettprovisorium i avvaklan på del slutliga resultatet av ulredningens översyn avskallesyslemel. Vihar haft många skalleprovisorier och ännu ell är nu på väg. Ungefär samlidiglsom beslutar om 1975 års skaltereform slutför skatieulredningen sittarbeie rörande skattereform. Knappt har lalmannen hunnit undertecknakammarens beslut om 1975 års skaltereform förrän det finns ett nytt förslag om1976 års skallereform. Detär också nödvändigt att snarasl få en sådan reform, så snabba somförändringarna av penningvärdet nu är. En reform även kan bidra tillatt underlätta den kommande avtalsrörelsen. Men sedan måsie det vara slut medprovisorier. Vi måste få en mera permanent skattereform. Den måste komma tillär 1977. Jag tror inte att del finns skattereformer som på en gång löser allaproblem, och jag tror inte all en permanenl skallereform skulle ha mänga, mängaårs livslängd. Det skulle exempelvis inte bli en reform för resten av1900-talel. Men den bör ha dl längre perspektiv än elt år. En sådan meralångsiktig reform är nödvändig för en stabil utveckling inom samhällsekonomioch arbetsmarknad. Omvi hade haft ett inflationsskydd i skattesystemet skulle del kanske inte varitnödvändigl att göra en särskild reform . Dä skulle problem hakunnat av ändå. Vårt krav på infiaiionsskydd Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. till skattesystemet slåralltså kvar, och likaså är vår grundsyn på den ekonomiska poliliken oförändrad.En energisk kamp mol infiaiionen är en av samhällets, de poliliska partiernasoch de fackliga organisalionernas viktigaste uppgifter. Ett stabilarepenningvärde, en större lilllro till statsmakternas vilja och förmåga atlskydda penningvärdet är kanske den viktigaste skallereformen. Med delta vill jag yrka bifall till reservationerna 17, 19 och 21 vidskatteutskottets betänkande nr 54 samt i övrigl bifall titt utskottets förslag. HenMAGNUSSON i (m) kort genmäle: Jag skall inte ta upp någon debatt med . Det var bara ellpar ullatanden jag skulle vilja beröra. Del ena gjorde mig lilet bekymrad, detandra gjorde mig glad. HerrMundebo ansåg att det föreliggande förslaget innebar en betydandeskalleomläggning. Jag hoppas att såsom en av ledamöterna i densittande skatteutredningen kommer atl ha siörre krav pä en belydandeskatteomläggning i fortsättningen än vad del förslag vi nu diskuterar innebär. Hagaöverenskommelsen innebar all staten skulle höjaandra skaller för all fä en fult kompensation för denna skatteomläggning. HerrMundebo säger alt trots att har godkänt den överenskommelseninnebär det inte all i alla situationer kommer alt kräva nyaskatter för de skattesänkningar som eventuellt kommer all bliakluella. Det gläder mig verkligen, för det innebär att moderater ochfolkpartister har möjligheler att mötas i fortsätlningen på en gemensam linje. Hen MUNDEBO (fp) kortgenmäle: En skallereform som berör näslan alla inkomsttagare, som gerskattesänkningar för många med I och som för mängalöntagare belyder en marginalskallesänkning pä kallar jagen belydande skallereform. All sedan en slark infialionsutveckling förtar endel av effekterna i en sådan reform är en annan sak. Del är därför vi måsteskydda skaltereformens positiva innehåll. Del kan bl. a. ske genom ettinfiaiionsskydd i skattesystemet. Men del omdömet atl skallereformen i sig äromfattande och belydande slår jag fasl vid. Vårhuvuduppfattning har varit och är all reformer skall fä en stabil finansiering.Därför är jag inte till fullo övertygad om alt i och jagkommer alt ha samma uppfatttiing när vi nu och under kommande veckor ochmånader voterar om sociala reformer. Vi är beredda atl finansiera dem iväsentligt större utsträckning än jag tror atl kommer att vara. Hen i (m)kort genmäle: Jag skulle kunna hålla med om all det här är en belydandeskattereform om man hade stannat vid della. Men när man samlidigl höjer andraskatter i slällel, förtar man verkan av den skallesänkning man nu talar om. Delär detta vi från moderat häll beklagar. Ddär onekligen pä del sättet all vi från vårt håll kommer all se lill au vi hartäckning för de förslag vi lägger fram, vare sig de gäller sociala reformereller någonting annal. Jag trodde all vi var överens om alt den linje viframförde i vår moiion , vilken vann bifall, nämligen atl vihar behov av en besparingsutredning föratt minska statens utgifter, var denrikliga och all fortfarande slod fasl vid den slåndpunklen. Sänkningav inkomstskatten, m. m. HerrMUNDEBO (fp) kort genmäle: Här finns en skiljelinje. Kammaren kommer all och i morgonbeslula om reformer som sammanlagl motsvarar cirka 8 miljarder iinkomstbortfall och koslnader. Vi är beredda all hett finansiera dessareformer, i bara delvis. Vivill ha en besparingsutredning, vi har länge krävt detta, och vi väntar ivrigtpå all den skatt bli lillsatl. Men jag vill nog säga atl dess främsta uppgiftär alt genom förslag till besparingar och rationell användning av slalligamedel finna utrymme för nya reformer utan att nya skattehöjningar skall blinödvändiga. HenBERNDTSON (vpk): De förändringar i skattesystemet som företagils, som skallbehandlas eller som aviserats har del gemensamma draget att de inte innebär enmedveien förändring av beskattningen lill låginkomsttagarnas fördel päkapitalets bekostnad. I hög grad är förändringarna betingade av denkapitalistiska ekonomins infialionisliska utveckling. Skallereformerna syftarlill alt lappa över vissa konsekvenser för löntagarna av denna utveckling. Dehar också provisoriets alla kännetecken. Förslageni propositionen 1974:132 överensstämmer i huvuksak med majoriletsförslagen från1972 års skalleuiredning. Pä en punkt följde finansminislern ell förslag fråntre reservanter, nämligen all avdragsrällen för sjukförsäkringsavgiften inteskutte vara kvar vid laxering. Genom kompromissen i skatleuiskolldmellan socialdemokraterna, och föreslär nu utskottet attavdragsrällen skall bibehållas men maximeras lill . Återigenhar vi fått uppleva hur regeringspartiet ena veckan gått till hårt ochvälmotiverat angrepp mot de borgerligas linje för att göra enkompromiss med samma partier. Den ursprungliga kritiken mol avdragsrällen, alldenna gynnar dem som har höga inkomster, kvarstår även efter den träffadeöverenskommelsen. 6 protokoll 1974. Sänkningav inkomstskatten, m. m. ulnyUja så slorlavdragsbelopp som höginkomsttagarna fär göra. Om man skulle frångåfinansministerns förslag i delta avseende, borde man ålminstone ha satl eninkomstgräns uppåt för avdraget med hård avlrappning. Denförbättring i förhållande lill förslagen från majoriteten i skatieulredningensom finansminislern kom med offrades på kompromissens altare. Det blir aldrignågra bra resultat av samförstånd med de borgeriiga partierna. Utskottetsförslag innebären försämring i förhållande till proposilionen som vi inte kangodta, utan vi biträder proposilionen i fråga om slopad avdragsrätl. Jag berdärför, herr talman, atl få yrka avslag på ulskotlels hemslällan i punkten 3och bifall lill proposilionen i denna del. Denandra förändringen i proposilionen i'förhällande lill skaileulredningensförslag sammanhänger med Hagaöverenskommelsen mellan socialdemokraterna ochfolkpartiet. Den innebär atl skaltereformen finansieras genom höjning avarbetsgivarnas socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen, medanulredningen föreslog en höjning också av den allmänna arbelsgivaravgiften.Skillnaden i finansieringsmetoderna ligger i alt socialförsäkringsavgiften inteutlas på den del av lönen som översiiger 7,5 gånger basbeloppet, för närvarande63 , och sålunda i motsats lill allmänna arbetsgivaravgiften intebelastar högre inkomster. Även här bekräftas alt resultalel av samförstånd medborgerliga partier inte ger bra resultal. Molhela det föreliggande förslaget liksom mol skaileulredningensma-joritelsförslag måste kritiken riktas all inkomsttagare med lägre inkomsterfår alltför lilen skattesänkning. Man kan inte med bäsla vilja i världen hävdaatl skalleförslagel kännetecknas av någon jämlikhels-profil. Del är väl därförman skyndat sig all meddela all näsla gång skall man länka mera pälåginkomsttagarna. Del borde ha varit möjligi alt ge denna skatteomläggning enannan inriklning. Om man erkänner behovet av skattelättnader förlåginkomsttagarna borde man la hänsyn till della redan vid omläggningen av 1975års skatt. Delta är utgångspunkten för vpk:s förslag. Vihar ansett alt man kan följa tvä vägar för att nå detta syfte. Den ena är allslopa mervärdeskatten på livsmedel, den andra att höja del föreslagna särskildaskatteavdraget för låginkomsttagare. Vi har funnii all slopad livsmedelsmoms äratt föredra och har därför i molionen 1891 föreslagil den åtgärden. Avskaffandeav mervärdeskatt på livsmedel har vid upprepade tillfällen föreslagits avvänsterpartiet kommunislerna. Till argumenten mol förslagei har ofta anförtskosinaderna. Del finns därför skäl all erinra om alt den nu föreslagnaskalleomläggningen koslnadsmässigt ligger i ungefär samma storleksordning somslopande av matmomsen. Skatleutskoltelargumenterar mol molionskravet om slopad livsmedelsmoms med att upprepalidigare inlagen ståndpunkt om konlrolllek-niska och administrativa skäl ochalt hänvisa lill stallig subvenlionering av vissa baslivsmedel. Manhävdar atl denna subvenlionering i vissa fall medför siörre prissänkningar förkonsumenterna än motionärernas förslag. Även om detta skulle vara fallet"i vissa fall" så kan det inte gälla totalt. De statligasubventionerna uppgår titt I 900 miljoner, medan en avveckling avmervärdeskatten på livsmedel beräknas motsvara 4 250 miljoner - allt enligtutskottets egna siffror. Skalieulskoliei värier sig också mol hänvisningen imolionen lill den differentiering av mervärdeskallen som förekommer i andra ländergenom att åberopa ulskollets egna resor. Det faktum atl de flesta berördaländer har endera helt befriat livsmedel från mervärdeskall eller också pålivsmedel har en lägre skattesals än på övriga varor kan inie beslridas.Säkertigen har också de adminisiraliva svårigheterna överdriviis. Del kan inievara särskilt svårt att dra gränsen mellan momsbefriade livsmedel ochmomsbelagda andra varor. Delgår inie all förneka all avskaffande av mervärdeskallen på livsmedel skullevara den bäsla skallereformen för siora lönlagargrupper. Framför allllåginkomsllagare, däribland pensionärer och barnfamiljer, gynnas av en sådanålgärd. Skaileulredningens egna labeller bekräftar vad vi ofta anförl, nämligenall mervärdeskallen på livsmedel lar i de lägre inkomsiskikten en betydande delav inkomsten, särskilt markant är della för barnfamiljerna.