prot · FX09101 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är otvetydigt såall vi därigenom medverkar till alt göra det möjligt för fler länder alt skaffaatombomber. Jaghar svårt atl se hur detla är förenligt med vara ansträngningar och vårtrovärdighet i nedrustningsförhandlingarna i . Inomindustridepartementet pägär utarbetandet avtill-lämpningsföreskrifler lill den.del av atomenergilagen som ger regeringenansvar för utförsel av bl. a. atomreaktorer. Medhänvisning lill det anförda anhålles om kammarens tillstånd att till herrindustriministern fä framställa följande fräga: Anserindustriministern atl svensk alomkraftsindustris försäljningsan-slrängningarutomlands är förenliga med den restriktiva inställning till atomkraften somriksdagens beslut och den följande opinionsutvecklingeninnebär? § 42Inteirpellation nr 117 ang. u-landshjälpen Ordet lämnades på begärantill (), somyttrade: Förändringarna i världsekonomin under del har drabbatmånga hårt. Fattiga länder som redan tidigare siod på katastrofensbrant får nu alla utvecklingsplaner släckta. är verklighet förmiljontals människor - inle bara farhågor för framliden. Del råder brist påspannmål. Produktionen av konstgödsel är för liten. Del som finns har inteu-länderna råd atl betala. Enbart oljeprishöjningarna innebär för de u-ländersom inte själva är betydande oljeexporlörer en kostnadsökning på 30-35miljarder kronor . Detvar mot denna bakgrund samlades lill extra session ivåras. Generalförsamlingen beslöt bl. a. om ett handlingsprogram för stöd lillde icke oljeproducerande som drabbats hårdast av prishöjningarna.Stödet skall sättas in dels i form av en räddningsaktion för all snabbiåterställa den nödvändiga importnivän, dels i form av en särskild fond för merlångsiktigt bistånd. Sedani våras har läget ytterligare förvärrats. Del akuta biståndsbehovet för engrupp pä 32 särskilt drabbade har uppskattals lill 2,3miljarder dollar och lill samma belopp. Halva detta behov finns i tvåländer: och . Enligl en aktuell bedömning får i ärelt underskott i sin betalningsbalans på och ettunderskott på . Underskottet beräknas växaytterligare. För del motsvarar det av total import. Idelta läge - och inför den hotande världsvida brist på spannmål som tas upp vidFN:s livsmedelskonferens - skärps kraven på solidariska insatser avindustriländerna och de oljeproducerande länderna. är risken slor attindustriländerna är så upptagna av stora egna ekonomiska problem atl de intehar kraft atl leva upp lill sill ansvar gentemot de folk som har det åtskilligtvärre ställt. Delhittills utlovade nödhjälpsbiståndei till de 32 särskilt drabbade u-ländernauppgår till ungefär hälften av det akuta behovet . En storsvårighet tycks ocksä vara trögheten i utbetalningarna av utlovat bistånd. Sverigemåste i enlighet med vad uttalade ge konkreta och långtgåendeutfästelser om stöd lill de insatser för de hårdast drabbade som nutill sin konkreta utformning diskuteras vid FN:s pågående generalförsamling.Stödet bör, för all beslul skall anses uppfyllt, varaav sådan storieksordning att enprocenismålel som planerat nås 1974/75, dvs. ca500 utöver vad redan anslagit för innevarandebudgetår. Ättvi uppfyller detta löfte lill är en moralisk nödvändighet. Samiidigisom svälten breder ut sig j stora delar av den fattiga världen lar rekordskörd som vid försäljning på världsmarknaden ger opåräknadeexportinkomster pä . Förutom atl uppfyllaenprocenismålel och göra allt för atl via FN få lill stånd kraftinsatser föratl häva kalastrofen i framför allt och bör regeringen ocksåöverväga om inte en större del av det svenska spannmålsöverskottet kan gä tillkatastrofbistånd och till lagring för alt öka tryggheten i fråga omlivsmedelsförsörjningen i världen under nästa är. Under hänvisning lill vadsom här anförts hemställer jag om kammarens tillständ att till frustatsrådet fl ställa följande frågor: Hur bedömer statsrådetmöjligheterna alt inom FN nå framgång i strävanden att få lill ständ denödvändiga och av FN:s extra generalförsamling angivna insatsernatill stöd för de hårdast drabbade och vad har gjort för altgenom konkreta utfästelser och på annat sätt bidra till en sådan framgång? Till vilka ändamål avserregeringen att anslå de ca ytterligare utöver redananslagna medel som är en konsekvens av vårriksdagens beslut beträffandeenprocenismålel? Avser regeringen att möjliggöraatl en större del av årets svenska spannmålsöverskott kan användas förkatastroföiständ och internationell beredskapslagring? Denna anhållan bordlades. §43 Interpellation nr 118 ang. ersättningen för skördeskador Ordetlämnades på begäran till Hert (), som yttrade: Den senaste tidens rika nederbörd har starkt förskjutit skörden avspannmål och hö i vissa delar av landet. Torkan gjorde atlmognaden av spannmål försenades, och är situationen på grund av nederbördennärmast katastrofal i norra och . Stora spannmälsarealer är oskördade. Denhär situationen gör atl mänga lantbrukare hamnar i en akut ekonomisk kris.Spannmålsskörden ger ingen som helst intäkt, eflersom skörden helt uteblivit.För mänga är förhållandena därmed betydligt värre än under ell missväxlår. Delfinns risker för alt masslakt måste tillgripas. Tilldelta kommer alt skördeskadeskyddeis system med provrutor delvis har salts urspel. Eftersom provtagning redan har utförts på vissa platser kommer denna attutvisa ett hell annat resultat än det verkliga utfallet för de arealer som slår oskördade. Föratt man skall komma till rälla med dessa förhållanden måsle åtgärder snabbtvidtagas. De drabbade lantbrukarna måsle la sin ersättningutbetald, och troligen måste prövningen bli individuell för atl förhindraorimliga orättvisor. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl lill herrjordbruksministern fö ställa följande fråga; beredd att vidtaga åtgärder för alt påskynda utbetalningen aversättning för skördeskador och föran få till stånden individuell prövning avdenna ersättning? § 44 Interpellation nr 119 om ökat skydd mot hälsofarliga ämnen Nr101 Ordetlämnades på begäran till HertHENRIKSON (s), som yUrade: Ärbetsmiljöfrågorna framstår som utomordentligt vikliga och måsle ägnas skärpt uppmärksamhet. Skälen härtill är fiera. Den fort gående utvecklingen inom industrin innebär bl. a. alt människan utsätts för risker som varil okända. Kemiska preparat av skilda slag används i ökad omfatlning och man kan förutsätta all de anställda ej alllid är in förstådda med riskmomenten. Den tekniska utvecklingen medverkar också till alt nya produkter kommer till användning, produkter vilkas inverkan på människan ej alltid i förväg klarlagts. ' Undersenare tid har flera fall av förgiftning med mycket allvarliga verkningar förberörda personer blivit kända. Som exempel kan nämnas förgiftningen genomvinylklorid vid KemaNord och förgiftningen genom rea-bränslet MC 77 vidSaab-Scania. Jag avser ej att här ingå på någon beskrivning av dessa fall.Skälet härtill är alt respektive fackliga organisationer har frågorna underhandläggning liksom atl arbetarskyddsstyrelsen utreder fallen. Föregen del vill jag dock hävda att betydande brister fortfarande synes vidlådaarbetarskyddsverksamhelen. Jag är väl medveten om vidtagna lagändringar,syftande till en effektivisering av verksamheten. a. kan skyddsombudensväsentligt ökade befogenheter nämnas. Vidare har arbelarskyddsstyrelsensuccessivt tillförts ytterligare personal, särskilt på del regionala planet,vilket bör medverka till kortare handläggningstider. Inspektionsverksamhetenbör också kunna utökas. Delkan vidare finnas anledning erinra om alt arbetsmiljöutredningen fortsättersitt arbete med förslag till ytterligare reformer, syftande lill alll bättreförhållanden på arbetarskyddsområdet. Vilka konkreta förslag som kommer atlframläggas liksom dessa kan förväntas har jag dock ingennärmare kännedom om. Efteratt ha fått ta del av initierad information om de förgiftningsfall sominträffat på finner jag det angeläget att snabba och effektivaåtgärder vidtas för atl så längt möjligt förebygga liknande händelser i framliden.Jag anser att fiera frågor bör aktualiseras, och några skall här anföras. Arbetsgivarens ansvar ochåligganden vid införande i arbetsprocessen av nya medel och metoder. Utformningen av instruktioneroch information till personalen. Utprovning och kontroll averforderlig skyddsutrustning. Arbetslokalers uiformning ochutrustning i fråga om evakuering och luftkonditionering liksom fortlöpandekontroll av dessa lokaler. Företagshälsovårdens organisationliksom frågan om anmälningsskyldighet till yrkesinspektionen. Under hänvisning till detanförda fär jag anhålla om kammarens tillständ atl rikla följande frågor tillherr arbetsmarknadsministern: a) Är statsrådet beredd all lämna en redogörelseför sin syn på de frågor 5Riksdagens protokoll 1974. Onsdagéri den ' 16oktober 1974 som upptagits iJnterpeMati.onen? ;.,',? b) När kan arbetsmiljöutredningenberäknas slutföra sitt arbele, och kommer de frågor som upptagits iinterpellationen,att bUförernäl för förslag? c) Är statsrådet beredd atlmedverka,til] att -därest arbetsmiljöutredningens förslag kommer atl dröja -de frågor som upptagils kan bli behandlade med förtur?. § 45 Interpellationnr 120 ang. det svenska stödet till ett skogsindustriprojekt i . Ordet lämnades pä begärantill (), somyUrade: rneddelades alt avtal slulils med Demokratiskarepubliken angående bl. a. svenskt stöd till ett skogsin-dustriprojekloch ett barnsjukhus. I det förra fallet skulle det röra sig om ett svensktbistånd av fördelat på fem är; i det andra fallet om 90miljoner kronor. Sjukhusprojeklel har icke föranlett några delade meningar. Ifräga om skogsindustriprojeklet anmäldes i statsverkspropo-silionen att den s. k.förprojekteringen var pä väg atl avslutas, atl kalkylerna var osäkra och au desannolikt skulle komma atl överstiga . Utskottet påpekadealt projektet var "den största enskilda biståndsinsats som hittillsplanerats av de svenska myndigheterna". Värt land kan enligl vad utskotteterfarit komma att bestrida betydligt mer än för dennainsats som "under en följd av är kommer alt ställa stora krav, delvis avprincipiellt nytt slag, pade i insatserna deltagande svenska parterna".Förprojekteringen av insatsen beräknas vara genomförd , varefterslutgiltigt ställningslagande om genomförandet borde göras enligt uiskottei. Ominnehållet i det sedermera undertecknade avtalet har riksdagenveterligen icke erhällit någon information. Ej heller har såvitt bekant äruirikesutskoitet underrättats om bestämmelserna i avtalet. Detta är sä myckelmera förvånande som tidigare inför ulskoliet muntligen redovisats ett antal vidden lidpunkten olösta problem i samband med investeringen. Medanledning härav anhåller jag om kammarens tillständ all till biståndsministern,fru statsrådet , framställa följande frågor: Borde icke med hänsyntill skogsprojektets storleksordning och risklagandena j samband medinvesteringen i ha underställts innehållet i avtalet innandetsamma gjordes definitivt? Anser icke slatsrådel atl ettbelopp av denna storleksordning och denna karaktär till ett enda land, vilketdärjämte erhåller myckel betydande belopp frän andra länder, är ägnal att geintryck av obalans i den svenska biståndspolitiken? Anser icke statsrådet atl vårbiståndspolitik, för att få stöd av så bred opinion som möjligt,bör utformas så all rimlig balans eftersträvas mellan Nr 101 olika motlagariänder ocholika former av bistånd under iakttagande av bl. §46 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts skrivelse och propositioner Nr 126 med överiämnande avårsredovisning för Nr 128 med förslag tillaktiefondslag, m. m. Nr129 med förslag om förbättrade folkpensionsförmåner och en lagstadgad sänkningav den allmänna pensionsåldern ' Nr130 med förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m. m. Nr 132 med förslag omsänkning av inkomstskatten, m. m. Nr134 angående godkännande av vissa avtal med landstingskommunerna m. fl. ombidrag till psykiatrisk sjukvård Nr136 med förslag om viss ändring i reglerna för beräkning av arbetsgivaressocialförsäkringsavgifter m.m. §47 Anmäldes och bordlades berättelsen Nr19 Den svenska pariamentariska delegationens hos berättelse rörande församlingsmötena samtförsamlingens Januarimöle är 1974 §48 Anmäldes och bordlades framställningarna Nr20 Skrivelse frän förvaltningsstyrelse angående riksdagenslokalfrågor på m. m. Nr21 Skrivelse frän förvaltningsstyrelse om rätt till förordnandepensionför utskottens kanslichefer §49 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämligen av Nr235 i (s) till herr jordbruksministern om förbud för markägare att inhägnarekreationsområde: beredd föreslå sådan ändring i naturvårdslagen att markägare inleutan särskilt tillständ från statlig eller myndighet kan inhägna ellerpä annat sätt utestänga allmänheten från värdefullt rekreationsområde? Nr236 i (fp) till herr kommunikationsministern omförslag till förbättring av trafikförhållandena i skärgårdarna: 67 Nr 101 När avser regeringen framlägga förslag till förbättring avtrafikförhäl- den landenai skärgårdarna i enlighet med vårriksdagens beslut? Nr237 (vpk) till herr utrikesministern om ett svenskt initiativ tillförmån för befolkningen pä : Kannågot svenskt initiativ väntas som stöd för det cypriotiska folkets strävandenatt bli kviit.deutländska ockupationsstyrkorna,återupprätta nationella oberoende och räddade 230 000 grekcypriotiskaflyktingarna undan en vinter under bar himmel? Nr238 () till herr statsrådet angående tillsättandet avbegärd utredning om en särskild bolagsform för mindre företag: Närkommer regeringen att tillsätta den begärda ulredningen om särskild bolagsformför mindre företag? Nr239 () till herr justitieministern angående utnyttjandet avnedlagda ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter för kriminalvårdensbehov: I vilken utsträckning tillvaratasmöjligheterna att, som alternativ till nybyggnad, förkriminalvårdens behov av lokalanstalter utnyttja nedlagda Nr240 () till herr justitieministern angående marknadsföringen avpornografi: Anser statsrådet att nurådande förhållande beträffande marknadsföring av pornografi av olikaslag (tidningar, annonsering, marknadsshower) Nr241 () till herr kommunikalionsminislern angående beredd att lägga icke blott företagsekonomiska utan ävensamhällsekonomiska synpunkter på aviserad nedläggning av järnvägsstationer? Nr242 i (fp) till herr kommunikationsministern angåendeuttalande om nedläggning av olönsam järnvägstrafik: Avvilket skäl uttalar sig statsrådet angående nedläggningarav olönsamjärnvägstrafik innan trafikpolitiska utredningen haft tillfälle att ta ställningtill frågan? Nr243 () till herr kommunikationsministern om ändrad taxesättningför Gotlandstrafiken: Närkan förslag om ändrad taxesällning för Gotlandstrafiken vara att vänta? Nr 244 iLidingö (s) till herr kommunikationsministern an- Nr101 gående de planerade fastaförbindelserna över : Onsdaeen den Inför den föreståendebehandlingen i det danska av frågan ioktober 1974 om de fastaförbindelserna över vill jag fräga om det har inträffat r - något som föranleder enändrad syn på behovet av dessa förbindelser? Nr245 () till herr industriministern angående statlig myndighetsskyldighet att vid trycksaksframslällning samräda med Allmänna föriaget: Avvilka skäl har regeringen - sedan upphävt Allmänna förlagetsmonopolställning beträffande statligt tryck - beslutat om skyldighet förstatlig myndighet att samräda med detta förtag vid all iryck-saksframställningvars kostnad överstiger ? Nr246 />iöerg(m) till herr kommunikationsministern om föreskrifter ibrottsskyddande syfte för postlokalers inredning och utrustning: När avser regeringenutfärda sädana föreskrifter i brottsskyddande syfte för postlokalers inredningoch utrustning som förutsattes i beslut 1.6 1973 vidbehandlingen av proposition 1973:115? Nr247 i (m) till fru statsrådet om ökade bidrag tillBangladesh och indiska : Ivilken omfattning avser statsrådet att öka bidragen till de katastrof-drabbadeBangladesh och indiska ? Nr248 () till herr statsministern angående kvinnans ställninginom statskyrkan: Ämnarregeringen vidtaga någon åtgärd i avsikt att få slut på den förödmjukande diskrimineringav kvinnan som förekommer inom statskyrkan? Nr249 () till herr justitieministern om hävande i visst fall avsekretesskyddet för enskilda personer: Börinte en sekretessbestämmelse som är avsedd att skydda den enskilde kunna upphävasi det särskilda fallet om den enskilde så påfordrar? Nr250 Hert () till herr kommunikationsministern om åtgärder motmotorcykelolyckor: Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidtaga med anledning av den kraftiga ökningen avantalet motorcykelolyckor? Nr251 () till herr arbetsmarknadsministern om åtgärder motungdomsarbetslösheten i : Övervägerregeringen speciella åtgärder med anledning av den mycket stora ungdomsarbetslösheten i ? 6 protokoll 1974. Nr 101 ' Nr 252 i (c) till fru statsrådet om höjning Onsdaeen den grundbidraget till elever inom arbetsmarknadsutbildningen: ' 1974 Ämnarregeringen, mot bakgrund av den snabba inflationen, förelägga -------------- aretshöstriksdag förslag om höjning av grundbidraget till elever inom Nr253 () till herr utbildningsministern om föriängd remisstid förbetänkandet om skolans inre arbete: beredd medverka till att remisstiden för betänkandet om skolans inrearbete (SOU 1974:53) ytteriigare föriängs för att därigenom beredaremissinstanserna ökad möjlighet att inhämta synpunkter frän andra organ? Nr254 () till herr utrikesministern angående PLO;s deltagande iFN:s Mellanösterndebatt: Hur\'ill regeringen motivera att i FN stödde förslaget att PLO skall gesrätt deltaga i generalförsamlingens Mellanösterndebatt? Nr255 Htirr Stridsman (c) till herr kommunikationsministern angående kostnadsfördelningen förcivilflygets räddningstjänst på Kallax flygplats: Vilka åtgärder avserstatsrådet vidta för att komma till rätta med de oklara bestämmelser sområder mellan luftfartsverket och flygvapnet när det gällerkostnadsfördelningen för civilflygets räddningstjänst på Kallax Nr.256 () till herr kommunikationsministern angående beslutadbreddning av järnvägssträckan : Vilkaåtgärder avser statsrådet vidta i anledning av beslut rörandebreddning av järnvägssträckan ? §50 Kammaren åtskildes . Nr 102 Nr 102 :: 17 oktober.1974 den 17oktober Depä föredragningslistan upptagna valen är föranledda dels av , dels av att ersättaren för skall beredas plats iutskott. Förvalen till utskott och besvärsnämnd har valberedningen enhälligtgodkänt och till kammaren överiämnal gemensamma listor av det utseende somframgår av en till kammarens ledamöter utdelad promemoria. Valtill utskott m. m. Företogsval av en ledamot i skatteutskottet, en suppleant i kulturutskottet, ensuppleant i utbildningsutskottet samt en ledamot och två suppleanter iriksdagens besvärsnämnd. Deför valen avlämnade listorna, alla med partibeteckningen "Den gemensammalistan", upplästes av herr talmannen och godkändes av kammaren, varvidbefanns att följande personer, vilkas namn upptagits pä respektive listor,utsetts att vara ledamot i skatteutskottet () suppleant i kulturutskottet () suppleant i utbildningsutskottet () ledamotoch suppleanter i av innevarandevalperiod ledamot () personlig suppleant för () () personlig suppleant för {s) iSimrishamn (s) Nr 102 Val av fullmäktig jämte suppleant i riksgäldskonforet Torsdagenden Anställdes val av en fullmäktig och en suppleant iriksgäldskontoret. ------------ HerrTALMANNEN anförde: Vidvalet tillämpas acklamationsförfarande, om ledamot ej begär att valet skallförrättas med slutna sedlar. Valetgäller för återstoden av den för gällande mandatperioden. Valberedningenhar till ny fullmäktig i riksgäldskonforet föreslagit och tillpersonlig suppleant för honom . herrKristenson, É. () suppleant (för ) ,. §2 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts skrivelse och propositioner nr 126 och 128 till näringsutskottet, nr 129 lillsocialförsäkringsutskottet, nr 130 tillskatteutskottet, nr132, såvitt avsåg förslagen om ändringar i lagen om allmän försäkring och lagenom hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, tillsocialförsäkringsutskottet samt i övrigt till skatteutskottet, nr 134 tillsocialutskottet samt nr 136 tillsocialförsäkringsutskottet. §3 Föredrogs och hänvisades berättelsen nr 19 till utrikesutskottet. §4 Föredrogs och hänvisades framställningarna nr 20 och 21 till konsti-tulionsuiskottet. §5 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 84-120. §6 Interpellation nr 121 om åtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. Ordetlämnades pä begäran till (vpk), somyttrade: 80 innebär en satsning av stor förelags- och samhällsekonomiskbetydelse, men ännu större fördelar kunde vinnas om man nu snabbi gick vidare.I krävs ytteriigare, myckel omfattande, statliga insatser för atttrygga sysselsättningen och hindra fortsatt utarmning av stora länsdelar. FörLuleå kommun innebär utbyggnaden av NJA en kraftig expansion, 72 men i det övriga länet ökar oron.Inlandskommunernas problem växer. och nordöstraNorrbotten har vikande sysselsältningssiffror och forisatt avfolkning.Jokkmokks kommun svävar ännu i ovisshet om vad som skall komma efterVattenfall, som är på väg att försvinna som storarbetsgivare. I malmfältenfortsätter rovbrytningen utan tanke , medan satsar pä ny hamni i stället för att vidta åtgärder för atl skapa differentieradsysselsättning i malmkommunerna. Pä sikt måste målsättningen ocksä vara attöppna nya gruvor. Upptagande av gruvdrift i Kaunisvaara bör nu kunna ske utanvidare fördröjning. Utnyttjandetav skogsråvaran är ocksä värt ett särskilt kapitel. Det finns ingenanledning atl stanna vid den nuvarande halvförädlingen av skogen genom iNorrbotten. Det är fullt motiverat atl utnyttja ASSLs stora vinster för envidareförädling som kunde fördubbla antalet anställda och mångdubblaavkastningen. Möjligheternaatt bättre utnyttja länets naturtillgängar är stora och det måste ske i statligregi. Men det brådskar. Följs inte expansionen i Lu-leäomrädet upp genominsatser i andra regioner kommer många kommuner att ännu hårdare än hittillsdrabbas av avfolkning och ödeläggelse. 1elt föredrag i detta är framhöll länsarbetsdirektören attStålverk 80 inte alls kommer att räcka till för alt föra upp länet påriksgenomsnittets nivå i sysselsättning. Han uppskattade behovet utövereffekten av 80 till minsl 10 000 nya arbetstillfällen. Sanningentorde vara att behovet av nya arbetstillfällen är betydligt större om man enda rikliga målsättningen som riktpunkt, nämligen all alla som vill haförvärvsarbete skall kunna beredas sådant, men ocksä atl alla"utlokaliserade" norrbottningar som vill återvända bereds den möjligheten. Vissadelar av ligger nu särskilt illa till och det är knappast rimligtatt tro alt 80 kommer att innebära lösningen på alla bekymmer.Tvärtom kan dessa växa om NJA-satsningen inte parallellkopplas med enmålmedveten investeringspoljtik i andra länsdelar. Självfalletmåste legotillverkning utgående frän NJA bli ett starkt bidrag iansträngningarna atl skapa sysselsättning i andra kommuner. Investeringen iLuleå måste planeras sä, att man också tillvaratar alla möjligheteratt spridaproduktion lill industriellt eftersatta kommuner. Menlegotillverkning frän NJA kan, som tidigare framhållits, inte lösa allaproblem. Del är nödvändigt med en rad andra statliga induslrisalsningar runt omi och det finns ett brett spelrum för nya statliga initiativ. Förden framtida planeringen måste framför alll gälla att tillåts brytasig ur rollen som i huvudsak producent av råvaror och halvfabrikat. Ärdet jnte ocksä dags att bygga ut den statliga industrisektorn genom en statligverkstadsindustri, tillverkning av containers, fordon, verktyg,byggnadsmaterial, elektroniska artiklar, för att bara ta nägra exempel? Kommunisternahar varit en av de pådrivande krafterna för en kraftig utbyggnad av NJA. Sådanutbyggnad pågår, men redan nu måste nästa sleg tas. Det måste framför alltinnebära en breddning av gruvdriften till