prot · FX09134 · 1974-12-31 00:00:00 — De ansåg sig behöva denna tidsfrist förall hinna anpassa gällande pensionsavtal titt den nya ordningen innan reformenträder i kraft. Arbetsmarknaden har som bekanl sin egen lågordning, som vi häri inte kan inverka pä. Om de frivilliga pensionssystemen inte i tidanpassas till den sänkta pensionsåldern fär ju lönlagarna dubbel pension, ochdel är givetvis inte meningen. Mankan säga - och del har väl också sagts - all parterna på arbetsmarknadenganska länge har vetat om all den här reformen skulle komma att genomföras ochall del därför har funnits lid för en sådan anpassning. underströksärskilt all del måste vara möjligt all hinna göra denna anpassning före den 1januari 1976. Jagtyckeralt det ärdlallförenkelt resonemang. Man kan inte rimligen begära alt destora löntagarorganisationerna - LO, TCO och -skall bestämma hur defrivilliga pensionssystemen skall ändras och hur de avgifter som betalas in förpension skall Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. disponeras förränriksdagen har fallal sitt beslut och bestämt hur folkpension och ATP ifortsättningen skall se ul. Realförhandlingarmellan parterna kan troligen inte komma i gång förrän en bil in på 1975.Pensionsförhandtingarna kommer säkert att bakas in den allmänna avlalsröretsen.Ingen kan säga när den kan vara avslutad, men troligt - för all inte sägasäkert - är all den kommer all dra långt ul på liden. Efler del alt de ceniralaparterna förhandlat sig fram till den allmänna ramen för del ekonomiska innehålleli kollektivavtalen kan det ta avsevärd lid innan man är klar med detaljutformningenav pensionsavtalet. Det skulle därför, lycker jag, ha varit orimligt avsocialminislern atl inte lyssna till dessa tre stora löntagarorganisationer. Detkan finnas yllerligare ell skäl för del korta uppskov som föresläs.Pensionsålderskommittén kommer, som jag tidigare framhållit, att med förturlägga fram ell förslag om fiexibel pensionsålder. Del är meningen att vi skallkunna falta beslut om del i så god tid atl dessa reformer kan träda i kraftsamlidigl. Jag tror all del skulle vara lyckligt om de kunde göra del. Därförlycker jag atl bör följa socialulskollels rekommendalion även pädenna punkl. Det finns alltså anledning alt avslå reservationerna 10 och 11. Jagskall, herr talman, till slut bara med elt par korta kommentarer beröra delsärskilda yttrande av som har fogats lill utskottsbetänkandet.Påståendet i yttrandet, all del är cenierparliel som har varii den pådrivandekraften när del gälll all skapa så goda villkor som möjligi för våra åldringar,harjag redan bemöll, men där talas också om behovel av alt skapa en bättrearbetsmiljö och angelägenheten av alt införa fiexibel pensionsålder. Man kanskedärav skulle kunna dra den slutsatsen, att känner ett starktbehov av all åsladkomma en ansiktslyftning för atl försköna sill anseende medhänsyn till, som jag lycker, partiets mindre lyckade ställningslagande när vibeslöt genomföra den stora ATP-reformen. Jagskulle vilja säga atl vad som skrivits i det särskilda yttrandet bara innebäralt man slår in helt öppna dörrar, eftersom det inte finns någon oenighet pådella område, ulan alla är överens om all vi bör angripa dålig arbdsmiljö ochförsöka skapa bällre arbdsförhållanden, sä all människorna inie försliis likasnabbi som . Vi är också överens om -jag förmodar alla parlier - all vi skallha en rörlig pensionsälder. Därför fanns del väl inte slor anledning all skrivadel där särskilda yiirandd - såvida man inie från cenlerpariiels sida velalspecieltl markera all man nu har ändral insiällning. Jaghar, herr talman, inte berört alla reservalioner. Enligl den uppdelning som vihar kommit överens om skall en annan ledamot av socialförsäkringsutskoltel taupp de övriga reservationerna. Jag slular därför anförandet med att yrka avslagpä de reservalioner som jag har berört och bifall tillsocialförsäkringsulskollels hemslällan i dess betänkande nr 32. Underdella anförande övertog herr försie vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HerrCARLSSON i (c) kort genmäle: Jag skall böria där ulskollets ordförande slutade ochsäga om det särskilda yttrande, som vi har avgivit, alt vi inte har behov avnågon ansiktslyftning med hänsyn lill värt förflutna. Men vi har behov av alldokumentera hur vi ser på dessa frågor inför framliden. När utskottets äradeherr ordförande säger alt vi är överens om detla är det vät ändå värdefullt,att del också finns dokumenterat, vad del är som vi är överens om. Jagtror del finns anledning all vi vid den här tidpunkten - på denna historiskadag, när vi går all sänka pensionsåldern frän 67 titt -också har klartför oss all vad vi beslutar inte är något slutmål, ulan atl del finns enrad sociala problem som behöver lösas även framöver. Detta för all vi skallkunna se framliden an med tillförsikt, inte minsl när vi når pensionsåldern. Fårjag sedan, herr lalman, säga all man inte bör tvivla på ambitionen hos dem, somhar fåll uppleva sin ungdom och verkat i sitt aktiva arbetsliv ule blandvardagsmänniskorna. Intrycken av hur människorna då hade det och deras problemär för mig äkta och levande. Detsamma bekräftade ulskotlels ärade herrordförande, även om del fanns vissa reservalioner i marginalen. Sålill frågan om ATP, som altlid kommer tillbaka och som tydligen är vikligare änfrågan om sänkning av pensionsåldern! För del första vel vi inte hur del hadeblivit med ett annal syslem. För del andra rönte de olika linjerna iATP-diskussionen och i ATP-omröslningen anslulning frän alla parlier. Jag velall linje två också fick socialdemokratisk anslulning. Omdel sedan kan vara lill någon glädje för , kan jag nämna altjag inte deltog i den diskussionen, eftersom del föreföll mig som om det fannsoklarheler i linjerna. Jag sade: Låt oss få en redovisning av vad dessa linjerinnebär. Två saker var jag emellertid definitivt pä del klara med: Orättvisanmol den hälft av del svenska folkel som var ulanförslälld genom låga pensionermåsle rättas lill och pensionsåldern mäste sänkas. De frågorna hör ihop. Omliden som pensionär skall bli meningsfylld måste man pensioneras medan man harhälsa och krafter kvar. Dä kan man ge tillvaron mening och innehåll. Och det ärvad vi skall slräva efler. Jag skall be alt fäåterkomma, herr lalman. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. i Bortänge(vpk) kort genmäle: har säkert gjort stora insatser men inte påpensionsålderssänkningens område - åtminstone inte 1946, del kan väl herrFredriksson och jag vara överens om. hänvisartitt kostnaderna för en sänkning av pen- Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Här skapas enskenmotsältning mellan pensionsålder och förmän. Inom vänsterpartietkommunislerna tror vi atl man på ell mycket tidigare sladium hade kunnatgenomföra elt syslem liknande sociatförsäkringsavgifterna och sänka denallmänna pensionsåldern. Närdel gäller ikraftträdandet av pensionsåldern måsle del föreligga någotmisstag från utskottets ordförandes sida. Från vpk kräver vi faktiskt allbestämmelsen skall träda i kraft - vi är i det fallet ännudjärvare än . Kravei pä sänkt pensionsälder har funnits påarbetsplatserna under en tång lid, och vi har länge motionerat härom iriksdagen. Vi anser inte alt det finns någol skäl all uppskjuta ikraftträdandetlängre än lill . Deninställning som redovisar som LO:s är LO-led-ningens.Människorna ute pä arbetsplatserna och deras familjer har inga sympalier föruppskovslinjen; de slätter sig klart negativa titt den. Ulskoilelsordförande log sedan upp frågan om pensionsåldern för gruv-arbelarna. Vi ärtydligen överens om att underjordsarbetarna skatt få pension vid ålder.Men det verkar som om hell vill utesluta alla andra kategoriersom har lunga och hälsofarliga arbeien. Jag räknar där in de fiestaöverjordsarbetare inom gruvindustrin. Ut-skblids ordförande lycks hett viljaavvisa tanken på alt de skall få pension . Del belyder alt hanhar en klar inställning titt den rörliga pensionsåldern -en sådan skall intekunna medföra denna förmån. Jag sade tidigare all elt system med en rörtigpensionsålder måste innebära alt de som arbetar inom gruvindustrin, de som harlunga och hälsofarliga arbeten, garanleras rätt att ta ul pension utan några villkor och med full standard. Del kravei slår fast. Närdel gäller pensionsförsäkringskommitiéns handhavande av del utredningsuppdragsom den fick av 1968 är det väl ändå anmärkningsvärt alt den mednågra rader i slulbelänkandel avfärdar denna vikliga fråga. Hen () kortgenmäle: För alt återkomma lill ATP-slriden så säger iVikmanshyttan atl han inte deltog i den debatten. När jag redovisadecenterpartiets inställning lalade jag inte om personligauppfallning ulan om den attityd som hans parti intog. säger vidare atl vi inte har någon erfarenhei av hur ell annal systemskutte ha verkat. Del kan i och för sig vara riktigt, men vi kan väl i allafatt utgå ifrån att förslag inte skulle ha gett möjligheler tillde goda tilläggspensioner som vi har, eftersom man motsatte sig denmyckel kraftiga fondbildning som måste lill för att garantera dessa pensioner. Sedanvill jag be i om ursäkt för att jag uppgav fet siffra -förstagen i reservationerna från och kommunislernaär inte desamma. Men det blir ännu mer orealistiskt om man menar alt bestuletskulle träda i kraft . HerrHagberg säger vidare all detta är LO-ledningens synpunkier, medan man ule påarbetsplatserna ser annorlunda pä denna sak. Det må så vara! Men del är ju ändåLO-ledningen som har ansvarel för alt det blir en lämplig anpassning avITP-syslemel till en sänkning av pensionsåldern. Del är LO-ledningen som skallgöra den bedömningen. Jag tycker all del är rätt egendomligt atl vänsterpartietkommunislerna och inte tagit hänsyn lill de synpunkter somframförts just frän dem som skall förhandla om dessa frågor. Min erfarenheifrån förhandlingslivet säger mig atl pensionsfrågorna ofta är komplicerade ochatl förhandlingarna tar tång tid. Jag tror all det var som LOträffade en principöverenskommelse om ITP, men förhandlingarna blev inte klaraförrän på - jag ber om ursäkt om jag minns fel - . På samma sätt hardet varit med pensionsförhandlingarna på TCO-om-rädel. Minerfarenhei från de kommunala förhandlingarna säger mig också all del ofta ärmyckel komplicerade saker man har all la slällning till. Det är besvärligaskrivningar som skatt göras innan man blir på det klara med hur ett sådantsystem skall se ut och fungera. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. iVikmanshyttan (c) kort genmäle: Först ett par ord om ATP. Fär jag bara säga till alllinje två, som cenlern stöt upp omkring, också fick anslutning frånsocialdemokratiskt håll. Efter del att ATP-beslutet hade fattats trorjag alldel blivit ytterligare anslutning från socialdemokratiskt håll lill jusl linjetvä. Sedannågra ord om ikraftirädandd av pensionsåtderssänkningen. sägerall vi som förfäktar atl reformen skall träda i kraft den t villha dl tidigareläggande av ikrafllrädandet. Nej, , siluaiionenär den all vi liksom ulredningen, där LO och TCO är representerade, vill atlreformen skall genomföras den . Det är socialministern ochutskottets majoritet som vill senarelägga reformen. Del är det som ärskillnaden. Sedansäger att man måsle gä LO och TCO lill mötes. Men man går SAFlill mötes också, dock inte så långt all man kommer val. Om viger elt klart besked här i när pensionsåldern skatt sänkas måste juLO, TCO och SAF finna möjligheter alt förhandla. Vad är del man behöverförhandla om? Ja, del är lydligen vissa övergångsbestämmelser. Jag skulle troalt om dessa kan man förhandla trots atl fattat beslut. Sedan liggerdel fördelar i all ikraftträdandet av reformen sker . Dethär har blivit ell sätt och ett medel atl skjula pä reformen. En av parterna iHaga har ju vid upprepade lillfällen sagl att del är vikligare med rörtighelenän med sänkning av pensionsåldern. Del har uttalat, och det är väldet som i viss mån har gjort intryck på regeringen i detta sammanhang. När det gällerfiexibititeten vill jag framhålla alt denna kan lillämpas Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Dethar man sagl i ulredningen och även i propositionen. Därmed ulgör inte hellerfiexibititeten något hinder för en sänkning av pensionsåldern frän den 1januari 1976. Vihar hävdat all del fanns utrymme under 1960-lalet både för en sänkning avpensionsåldern och för en höjning av pensionerna. Fär jag påminna om, herrFredriksson, alt vi fick kämpa under hela 1960-talel för en höjning avfolkpensionerna varie år. har vi kommii dithän genom bindningen lillbasbeloppet, alt man fär en höjning varie är med hänsyn lilllevnadskosinadsulvecklingen. ligger pensionerna fasl vid 95 proceni av basbeloppetför ensamstående och 155 proceni för äkta makar. Så var del icke tidigare. Vibetraktar ddla som en framgång för den uppfattning vi hävdade under 1960-latel. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: Utskottets ordförande menar att vi frän vpk är orealistiska när vianser atl lidpunkien för ikraftträdandet skatt vara . Delverkligt orealistiska i heta denna fråga är emellertid alt man har skjulil påsänkningen i så många är. Det måsle väl vara grunden till problemen. Delkan finnas en annan orealism också. Vilka är del som fårsilla emellan genom den här förskjutningen, och hur skall man betrakta dem? Jagtänker på dem som lyvärr inte lillhör STP eller ITP. Måste man inte också taberälligad hänsyn titt dem? Dessulomförsenar man och obslruerar andra förbättringar när del gäller pensionsfrågornagenom alt skjula upp reformen pä del här viset. När del gäller STP-anslulna päLO-området anser jag och de jag har träffat pä arbetsplatserna alt del inte kanbereda några siörre svårigheter atl byta ut mot som åldersgräns.Del är klart alt en förhandling kan bli långdragen, det vel jag också, mensådana saker får väl inte slå i vägen för dem som är i behov av en sänkning.Man får inte skjula alla dem ifrån sig. Torslen sade i sitt första inlägg atthan hoppades atl gruvarbetarna skulle klara sin sänkning av pensionsåldernlill . Jag är inte sä helhjärtat optimistisk om atl de klarar den på engäng - del kan bli i fiera steg. Gruvarbetarna själva är myckel förbittrade omsänkningen skall behöva gä i fiera steg. De tycker alt de har väntat längenog. Om hjälpte titt och beslutade i den här frågan skutte onekligenTorslen förhoppningar bli besannade - han skulle fä ell futtlullryck för sina förhoppningar. Hen () kortgenmäle: Det kanske snart är litträcktigt diskuterat belräffande ikraftirädandd.Ulskoltsmajorileten har ju all del finns starka skäl för alt följasocialministern, och jag lycker inte atl del är särskill anmärkningsvärt all ensådan här stor och - som den har kallats - historisk reforms ikraftträdandefördröjs i förhållande lill vad pensions- i säger att pensionsålderskommittén hade föreslagil altreformen skutte träda i kraft vid en viss lidpunkt och alt i den kommitténfanns arbetsmarknadens parter med. Men del betyder ju inte att organisationernasom sådana måste vara bundna av vad utredningen sagt. När man fick sälla signed och titta på vad detta innebar kom man titt den slutsatsen alt man behövdeden här fristen för alt kunna klara samordningarna. Jag vitt till all jag har hört elt referat från en debatt där förklarade atl det förhållandet all en representant frånpartiet hade varit med i en uiredning och godkänt elt visst förslag inte allsinnebar att partiet var bundet. Om del gäller för bör det välockså gälla för LO. Sedanfortsätter med sill resonemang om all rtksdagen bör beslula ensänkning av pensionsåldern för gruvarbetarna. Men vad är det ? Jo, han begär att skall beslula en generell sänkning avpensionsåldern för en hel grupp arbetare, men jag har sagt altgruvarbetarna inte är någon homogen grupp. Mindre än hälften av dem arbetarunder jord. och senast avtalskonferensen har uttalatsig för alt man skall ställa krav om sänkning av pensionsåldern för dessagrupper. Men begär att man i ett riksdagsbeslul - pension vid 60är - skatt fånga in också en grupp ovanjordarbelare: anrikningsarbelare,byggnadsarbetare, verk-stadsarbetare, vaktmästare etc. skutte alltså,enligl , beslula att dessa grupper fick lagstadgade förmåner sommotsvarande grupper i samhället inte har, bara för alt dessa är anställda inomgruvindustrin. Jag tycker det vore ett ganska orimligt ställningstagande fränden lagstiftande församlingens sida. Del bör man ha klart för sig. HerrHagberg har vidare lalal om all vissa avdelningar bland gruvarbetarna harframställt skriftliga och starka krav om ett riksdagsbeslul i frågan. Jag skallställa en fråga till , även om jag beklagar all han inte har någonreptikrält. Anser inte att det är som är denhögsia beslutande instansen för gruvarbetarna och alt det är aviatskonferensensom drar upp riktlinjerna för hur en avtalsrörelse skall föras? Om dessa elementära fakta, då kanske vi kan börja diskuiera pä ettsakligare plan. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Herrförste vice lalmannen anmälde att i anhållit alttitt prolokollet få antecknat att han inte ägde rätt titt ytteriigare replik. Jag har begärt ordel för att på några punkter kommentera ell parinlägg. Jaghar icke ulan inlresse lyssnat pä i - del varåtskilligt som skutte kunna ge anledning titt kommentarer. 5 protokoll 1974. Sänkning av den allmänna pensionsåldern, m. m. Hans historieskrivning ompensionsfrågan uteslöt bl. a. vår generations och vår tids största reform ATP.Om jag förstod honom räll slår han kvar på linje tvä. Jag Irodde annars allcenlern hade accepterat ATP-reformen, som socialdemokratin ochfackföreningsrörelsen drev fram. Delhar, herr lalman, med historieskrivningen all göra all jag har begärt ordel.Del är inte första gången jag hör återkomma lill en specifikhistorieskrivning, som utelämnar mycket vikliga fakta. Jag har också lagl märketill atl cenlern i såväl molioner som politiskt propagandamaterial försökiutnyttja en kort deball i mellan mig och herrCarisson i . Den debatten tog upp igen. Fårjag säga: den historieskrivningen är icke riklig. Vid del aktuella lillfällelår 1965 frågade mig om jag var beredd alt gepensionsförsäkringskommittén tilläggsdirektiv för alt ulreda frågan om en sänktallmän pensionsålder. Jag svarade atl jag icke var det. Men observera all jaggjorde det mot bakgrunden av atl hade tagitställning till frågan om en utredning om sänkning av pensionsåldern. hade avvisal förslaget och följde utskottet. Jaghänvisade alltså till vad som redan hade förevarit i i denna fråganågra månader tidigare. Ulanall förlänga historieskrivningen kanske jag också bör påpeka au jag i debatten1965 ställde en fråga titt om han satte önskemålet om en sänktpensionsålder framför frågan om en höjning av folkpensionerna och en förkortningav arbetstiden. har återkommit till den frågan. Del är ickeutan inlresse au läsa i prolokolld vad framhöll vid dellillfällel: "Deldiskuteras om fortsatta reformer i vårt samhälle, där vi har anledningatt pröva, om vi skall la ul den framtida standardhöjningen i form av sänktpensionsålder etter i form av en sänkning av arbetstiden inte bara ner lill 42timmar, ulan kanske också från 42 lill 40 limmar. När man kommer in på dendiskussionen finns del anledning, menar jag, all också pröva frågan om en sänktfotkpensionsålder och i ett sammanhang ta ställning titt om man skatt sänkaarbetstiden yllerligare från 42 limmar, .som arbdslidsulredningen ganska säkertkommer atl föreslå - etter om man skatt sänka fotkpensionsåldern." var uppenbart den gången i hög grad medveien om all del här gälldebåde avvägnings- och viktiga prioriieringsfrågor. Delfinns en annan sak som är värd all påpeka i della sammanhang. Jag underslrök idebatten 1965 att just pensionsförsäkringskommillén hade att undersökamöjlighelerna lill en särskild förbältring för de pensionärsgrupper som ihuvudsak endasi har folkpensionen att lita titt för sin försörining. Jag kanske får läsa upp vad jag dä framhöll: "börobservera all det i tilläggsdirektiven titt pensionsförsäkringskommittén isomras särskilt underströks att kommittén skulle undersöka möjligheterna särskild förbättring för de pensionärsgrupper som i huvudsak endasi harfolkpensionen all lita lill för sin är enmyckel vikiig fråga för framtiden. Jag är övertygad om au fotkpensionärernasjälva är myckel iniresserade av hur utvecklingen kommer att gä i fortsättningen." Idebatten samma är underströk andra lagutskottets ordförande och tidigareLO-ordföranden att när man diskuterade en sänkning avpensionsåldern kunde man inte bortse frän frågan om pensionernas storlek. Hanunderströk alt vi ännu inte hade något utbyggt allmäntpensionssystem, och han framhöll särskilt all "är pensionernaför låga för atl vi skatt kunna diskuiera en generell sänkning avpensionsåldern vi häller pä alt bygga upp pensionssystemet". Dennafråga har vi sedan haft lillfätle alt återkomma titt . Den storareform skatt ta ställning titt - och del är sannerligen ocksåen kostbar reform - tar jusl sikte på väsentliga förbättringar av folkpensionsförmånerna.Det är ytterst viktigt att observera della. Bestulet som kommer attfattas om en generell sänkning av pensionsåldern kombineras således med enväsentlig förbättring av folkpensionerna. Del är vikligl atl komma ihåg del. Menbakom oss har vi också väsentliga reformer som just skapat ett bällre underiagför en allmän sänkning av fotkpensionsåldern. Jag har i mitt anförande, herrtalman, redovisat vad som har hänl under de år som har förfiulil sedan dennovemberdag då och jag hade en debatt i första kammaren.Många av de reformer vi har genomfört har vant av utomordentligl stor belydelseför de stora löntagargrupperna. Låt mig erinra om beslutet om förkortningav arbetstiden titt 42,5 limmar, beslutet om karensreformen inomsjukförsäkringen och den väsentliga förbättringen av kompensationenvid sjukdom. Det var en reform som inom parentes kostade närmare 1 miljardkronor. 1969 kom reformen om pensionstillskotten, 1970 bestulet och det vikliga bestulet om de vidgade möjligheterna tittförtidspension. Omherr Cartsson vitt göra gällande all della har varit en reformtös period lalarhan hett enkelt inte sant. Vi har sannerligen genomfört grundläggandestandard- och utjämningsreformer, som har tagit sikte pä de storalöntagargrupperna, och dessa reformer har genomförts i intim samverkan med denfacktiga rörelsen. Det har varit reformer som med andra ord verkligen har vartlförankrade ute i arbetslivet bland de valkiga nävarnas och blåblusarnas folk,som med förkärtek brukar lala om. Jag littåler mig, herrCartsson, all anse att den facktiga rörelsen i det här landet är i hög gradrepresentativ för arbetare och löntagare. Eftersomjag ulgår ifrån att i är en vän av sanningen ochbara sanningen hoppas jag atl han i fortsättningen kommer atl lillhandahålla enkorrektare historieskrivning när han är ute i olika sammanhang och agiterar. Fär jag, herr lalman, sägaelt par ord titt med anledning av några Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. log upp frågan om pensionsför-håltandena i andra länder. Jag har, nuoch vid fiera tillfällen, jusl hört latare för vpk och cenlern - för all nuinte lata om moderalerna - tillhandahålla en beskrivning av pensionsförhällandenai olika europeiska länder som inte ger en riklig bild av de faktiskaförhållandena. Jag skulle egentligen, herr talman, på den här punklen enbartvilja hänvisa titt mitt inlerpellalionssvar titt herr den 15 novemberi är. Jag hade där lillfätle all tillrättalägga en rad felaktiga ochmissvisande uppgifter, som presenterat i en rapport variman gett sig in på försöket atl göra jämförelser mellan olika tänderssocialpolitiska system. Närman således tatar om att pensionsåldern i en del länder är lägre än i Sverigebortser man frän alt pensionssystemen på grundläggande punkter är olika. Jagskatt beskriva del kort. Vi har i en allmän folkpension, som omsluterhela befolkningen. Den ulgår vid uppnådd pensionsälder titt alla, oavsellinkomsi och arbetsförhållanden.