prot · FX0967 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes tUl en början av herr förste vice talmannen. § 1 Justerades protokoUetför den 17 innevarande månad. den 25 aprU 1974 Ang. clearingavgiftens inverkan på konkurrensen § 2 Ang. clearingavgiftens inverkan på konkurrensen Herr handelsministem erhöU ordetför att besvara () i kammarens protokoll för den 16 aprUintagna fråga, nr 149, och anförde: har frågat mig hur jag ser påden snedvridning av konkurtensen som han anser att clearingavgiften medför Jag vill erinra om att clearingsystemet infördes i ettläge då en del av den olja som kunde importeras till utbjöds tUl prisersom låg högt över den högstprisnivå som fastställts. Genom systemet skapadesmöjlighet att utjämna skiUnader meUan importpriserna. Vi kunde på så sätt iett kärvt försöriningsläge få också den dyrare oljan utan att den inhemskaprisnivån behövde höjas till nivå med de höga inköpspriserna på derma olja. Ingen importör är utestängd från möjligheten att fåclearingbidrag. Systemet förutsätter dock att bidrag utgår endast för vissaleveranser och då efter särskUd prövning. Jag anser inte att ett sådantkrissystem, som tiUämpas under rådande förhållanden, verkar snedvridande påkonkurrensen. Tvärtom anser jag att systemet har säkrat en fortsatt konkurrenspå oUemarknaden genom att göra det möjligt för vissa oUeföretag, bl. a. mindreoch oberoende sådana, att leva vidare. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Statsrådet säger att han inte anser att det system som tUlämpas verkar orättvist i konkurrenshär.seende. Det råder väl delademeningar om huruvida den bedömningen är riktig. Clearingavgiften harkritiserats från olika håll såsom en orättvis avgift. Vi har en ganska dyrsituation på brännoljesidan, och om den clearingavgift på somnu tas ut slopades skulle det naturligtvis inte vara ofördelaktigt för denenskilde konsumenten. Under en rätt lång följd av år har det varit möjligt attköpa bUUga restpartier av olja på världsmarknaden. I den situation som rådde ivintras, när de mera etablerade och större bolagen hade en kontinuerligtUlförsel av oUa köpte vissa andra bolag upp s. k, restpartier päRotterdammarknaden och kunde på det sättet fä en bUligare olja. Man kanske intevar benägen att tänka på hur det skuUe verka i den försörjningssituation som vidå befann oss i. De bolagen redovisar inte så Ang. clearingavgiftens inverkan på konkurrensen dåligavinster heUer i sina bokslut. När man har flera hundra mUjoner i reserv skuUe man välkunna använda dem i ett visst läge. Det blir ändå den stora delen avkonsumenterna som får betala en clearingavgift som sedan fördelas till ettmycket litet antal andra konsumenter. Det har redovisats i pressen och uppgifterna kom fråntillförlitliga källor att man exempelvis vid ett tiUfälle hade betalat ut 25miljoner från clearingavgiftspotten, och av det beloppet hade oUekooperationenfått 20,5 miljoner Nästa redovisning gör gäUande att nästan 49 miljonerbetalats ut, och av dem hade 25 mUjoner gått tiU ett enda bolag, nämUgen OK.Det bolaget ger också återbäring tiU sina medlemmar Det finns väl något annatenstaka bolag som gör det, men annars lär rabattsystemet i stort sett varaavskaffat . Litet mera drastiskt uttryckt kunde man kanske säga att densom gör sina oljeinköp hos ett annat bolag på det sättet får vara med om attbetala viss återbäring tUl ett antal andra människor. Det är därför jag menar att systemet med clearingavgiftknappast kan anses rättvist utan att det slår väldigt orättvist för en delkonsumenter på marknaden. säger att clearingavgiftenkritiserats pä olika håU för att den är orättvis. Såvitt jag vet har ingakonsumenter på området gjort detta, utan det är ett fåtal intemationeUaoljebolag som har kritiserat clearingavgiften eller rättare sagt denomständigheten att deras konkurrenter fått clearingbidrag. Jag tror att denomständigheten att konsumenterna accepterat detta system beror på att de imotsats till har insett att det varit till fördel för dem atttack vare denna utjämningsavgift sUppa betala de mycket höga priser som tidvishar rått på den internationella marknaden. Det råkar vidare vara så att de företag som importerar pådessa villkor framför allt är svenska bolag. Av de 16 företag som fram t. o. m.23 aprU hade tagit emot clearingbidrag var det absoluta flertalet svenskabolag. Också några utlandsägda företag hade fått sådant bidrag. Jag vill ocksåupplysa om att den oUa som dessa bolag köper i icke oväsentligutsträckning härrör från de internationella oUebolag som talarför just . Det är alltså dessa bolag som tagit ut de mycket höga priserna somhar framtvingat clearingsystemet. Med anledning av uppgifter omvinstredovisningen viU jag uppmana att ta en titt på de vinstersom de internationella oljebolagen nu kommer att redovisa för första kvartaleti år. Då tror jag att allt tal om att dessa bolag utsatts för en orättvis ochkränkande behandling bör tystna. Det skulle vara Utet väl magstarkt om desjälva hävdade något sådant. Ätt de i stället skickar fram är enannan sak. Om handelsministern uppfattat situationenså att jag skulle ha talat för internationella oljebolag, vill jag med en gångdementera Jagkan inte tro att intrycket av mitt inlägg var att jag talade förinternationella oljebolag. Jag talar för en mycket stor konsumentkategori, sominte är kunder hos de mindre bolagen utan som imder en lång följd av år harhaft en viss leverantör, kanske av både bensin och olja. I det läge somuppstått har de kanske tvingats hälla fast vid denna leverantör, eftersom detinte varit så lätt att köpa oUa frän ett annat bolag, där man normalt inte ärkund. Det är ändå så att det stora flertalet av oljekonsumenterna i värt landköper av de multinationeUa företagen. Hur dessa företag skall behandlas är enhelt annan fråga, som vi inte skall diskutera . Vad vi nu skall diskuteraär de olika utslag som clearingavgiften kan ge för den enskilde konsumenten avbensin och olja i vårt land. Med anledning av att handelsministern pekar på de vinstersom de större oUebolagen haft vUl jag hänvisa tUl att det finns siffror somtyder på att inte heUer de mindre bolagen redovisar några i jämförelse härmedofördelaktiga vinster Handelsministern tog vidare upp frågan vilka bolag somfått del av clearingavgiften. Jag har en uppställning i min hand som visar attdet är fråga om mycket små bolag. Ett av dem har fram tiU den 5 aprU fått 7 000,ett annat har fått 70 000 och ett tredje Det är mycket småsummor i förhåUande till de som den största mottagaren harerhålUt. Jag vill fråga handelsministern: något av demultinationella företagen ansökt om clearingavgift och har något av dem fåttsådant bidrag? Även om världsmarknadspriserna var ovanligt höga och rörUga justvid den tidpunkt när man införde clearingavgiften, har de ändå stabUiseratsnågot . Är det då inte dags att ta bort denna avgift, som jag upplever somorättvis för konsumenterna? den 25 aprU 1974 Ang. clearingavgiftens inverkan på konkurrensen Det är alldeles tvärtemot vad vare prisregleringen på olja och tack vare clearingavgiften har vikunnat hålla lägre och rättvisare priser på oUa och bensin än vad vi skullehaft, om vi hade släppt oljebolagen lösa. De har ju velat ta uthögre priser än vad vi har tillåtit. ligger de inne medansökningar om stora prishöjningar på bensin, och de har tidigare velat haprishöjningar på eldningsoUa. Systemet har alltså ur konsumenternas synpunktfungerat rakt motsatt vad påstår Jag kan tänka mig att vissa oUebolag, som skulle ha kunnatgöra större vinster genom att helt och hållet ta ut den internationellaprishöjningen på den svenska marknaden, är irriterade, men försök inte göragällande att det ur konsumenternas synpunkt är orättvist att vi har håUitpriserna nere och jämnat ut prisnivån för alla konsumenter, oberoende av frånvilka källor deras bensin och olja kommer Skall vi tala om vinstredovisningar så viU jag peka på detenkla förhållandet att de företag som är ute efter - Oljekonsumenternaoch en del andra svenska företag - en lång följd av år har redovisat vinsterhär i landet och betalat skatt på dem i motsats till en hel del av sinainternationella konkurrenter. den 25 aprU 1974 Ang. clearingavgiftens inverkan pä konkurrensen HerrKOMSTEDT (m): Jag måste än en gång rätta handelsministern.Jag är inte ute efter något specieUt bolag, utan jag vill ha ett system som gördet rättvist för den enskilde konsumenten. Jag vill bestämt hävda att det förhåUer sig så här Vitänker oss att en konsument under en lång föUd av år har handlat hos ettoljebolag, där man nu tar ut exempelvis en avgift av på bensmen. Detbolaget har inte möjlighet att få del av clearingavgiften. Ett annat bolag fårdäremot stora pengar från clearingpotten och delar i sin tur ut pengar i formav återbäring. Då tycker jag att det Ugger någonting i resonemanget att den härkonsumenten är med och betalar en viss återbäring, och det systemet är interättvist ur konkurrenssynpunkt för de enskilda konsumenterna. Hur handelsministern sedan vill hantera de internationellaoljebolagen lägger jag mig inte i. I den ställning där handelsministernbefinner sig har han större möjligheter än jag att bedöma den frågan. Men detär en helt annan sak, som handelsministern får ta itu med på annat sätt. Vad vinu diskuterar är den gällande clearingavgiften, som jag kritiserar därför attden icke är rättvis ur konsumentsynpunkt. Den här potten innehåller ju ganska många fler miljoner änvad som har betalats ut. Vad tänker handelsministern göra med de överskottspengarna? Det blir inga pengar över, utan allt som harkommit in från clearingavgifter betalas ut i bidrag. Så fort vi ser att detinte längre behövs några avgifter kommer de att avskaffas, det kan herrKomstedt vara lugn för. begriper fortfarande inte vad han talar om.Det som har hänt är ju att de företag som fått clearingbidrag har haft attbetala ett högre pris än sina konkurrenter. Det är den prisskillnaden som hartagits bort genom bidragen. Företagen har inte tjänat någonting extra. Helaherr Komstedts resonemang förutsätter att han skuUe kunna bevisa att de internationellabolagen skulle ha hållit lägre priser än de högstpriser som har påtvingatsdem. Med risk för att bli tjatig måste jag upprepafrågan till handelsministern om något av de stora bolag som han så kategorisktfördömer har haft möjlighet att få någonting från clearingpotten. Det är ganskaintressant att få veta, för det är ändå en mycket stor del av konsumenterna idet här landet som har köpt från dem. Frågan är alltså om de på det sättet harhaft möjlighet att tillgodogöra sig någonting av den clearingavgift som allakonsumenter betalar. Svaret är ja. Bolagen har ansökt omclearingbidrag. De har fått avslag i något fall, de har fått bidrag i någotfaU. Vad jag ville peka på var att de svenska bolag som tagitemot clearingbidrag har köpt stora mängder av olja från de internationella oljebolagen,som redan har tagit ut vinsten och som redovisar den i form av vinstökningarpå hundratals procent. De har alltså tagit hem guldet i det här sammanhanget. Överläggningen var härmed slutad. §3 Om förbud mot spelhallar i varuhus m. fl. Herr handelsministern erhöUordet för att besvara i (s) i kammarens protokoll för den17 april intagna fråga, nr 150, och anförde: i har frågat mig, om jagavser att vidta några åtgärder för att stoppa inrättandet av spelhallar ivaruhus, stormarknader och Uknande försäljningsstäUen, Lotteriförordningen ger regler om hur spel om pengar fåranordnas för aUmänheten. 1 princip får sådant spel inte anordnas i varuhuseller liknande försäljningsstäUen. De spel som förekommer på sådana platser ärhuvudsakligen s. k. förströelsespel, där inga vinster förekommer. Samhället har inte funnit anledning att begränsamöjligheterna att tillhandahålla förströelsespel. Det har skett mot bakgrund avatt de risker för missbruk och missförhåUanden, som spel om pengar medför,hittUls inte uppstått i samband med förströelsespel. i (s): Jag tackar handelsminister för svaretpå frågan. Det var ett negativt svar, vilket förvånar mig med tanke på detintresse som handelsministern har visat för konsumentfrågor Jag anser att det är en betänkUg utveckling när vissadetaUhandels-företag är beredda att utnyttja människors svaghet för spel föratt tjäna pengar och locka tUl sig kunder. I varje fall inom en storvaruhuskedja tycks det numera vara fritt fram för spelaktiviteter, typ Flipperoch liknande. Jag anser att man på ett tidigt stadium bör stoppa en sådan härutveckling mot ökade jippoinslag i detaljhandeln. Satsningen på spelhaUar ivaruhus och stormarknader går ju bl. a. ut över barn och skolungdom, men ävenäldre tenderar att lockas in i detta spelraseri. Enligt min mening är spelhallar en företeelse somdefinitivt inte hör hemma inom butiker och varuhus. Jag tror attansvarskännande detaljhandelsföretag inte heller vill befatta sig med någotsådant. KF har exempelvis sagt nej på den punkten. Men risken finns ändå efter hand tvingas in i spelkarusellen mot sin vilja, och det är ingenutveckling mot en god konsumentpoUtik. Trots det negativa svaret vill jag avsluta med att frågaom inte handelsministern ändå är beredd att ta itu med den här frågan, antingengenom att starta överläggningar med detaljhandelns organisationer eller genomatt lämna över hela frågan till lotteriutredning för att den snabbt skallkunna lägga fram förslag tUl åtgärder. Utvecklingen går snabbt på detta område det har vi märkt då vi sett på detaljhandeln. den 25 aprU 1974 Om förbud mot spelhallar i varuhus m. fi. den 25 aprU 1974 Om förbud mot spelhallar i varuhus m. fl. Min principiella inställning till samhällsingripandeninom konsumentområdet är trots aUt att man skall kunna peka på att någramissförhållanden eUer några problem har uppstått. i använder suggestiva ord och talarom spelraseri, spelkarusell och spelhaUar Bakom döljer sig väl delvis relativtoskyldiga aktiviteter. Det är några slags apparater där man skickar i väg enkula som sedan studsar på olika anordningar, och man räknar poäng på en tavla.Det förekommer också att man på något slags fotografisk skärm har en tennisboUsom studsar fram och tillbaka. Jag har sett några sådana anordningar Dethasardbetonade i dessa spel förefaller vara minimalt. Det förförande ochmoraliskt negativa inslaget har jag heUer inte funnit vara så särskiltframträdande. Men jag delar uppfattning på en punkt att man som konsument och enskild medborgare kan tycka att vi skaU hälla olikaaktiviteter isär. Om man går i ett varuhus, skall man förföras med det slagslockelse som varuhuset normalt har, inte med olika spelformer Men innan man driver detta resonemang till sin spets,skall man observera att det finns mycket annat i ett varuhus som vi haranledning att fundera över Ta det ohyggliga utbudet av serietidningar, som påsamma sätt förför ocU lockar ungdomar tUl att göra av med pengar, skaffa sigdålig smak och lära sig diverse otyg! Det finns alltså mycket inom varuhusens väggar som vi urkonsument-politisk synpunkt har anledning att diskutera lämpUgUeten av. Jag harinte funnit att just den här formen av förströelsespel skulle påkalla någonsamhällelig reglering. Men jag kan förstå inställningen att dessa spel kanskeinte har att göra med vanUg detaljhandel, och det kan vara något fördetaUhandeln själv att uppmärksamma. i (s): Handelsministern bagatelliserar något den härutvecklingen. Jag vill understryka att utvecklingen på området är mycketsnabb, och de detaUhandlare som är skrupelfria nog att utnyttja de häranordningarna tjänar också pengar på det dels genom att uthyrningen direkt gerdem intäkter, dels genom att en del kunder uppenbarligen lockas tilldetaUhandeln på detta sätt. Den omständigheten, herr talman, att det säljs olämpUgaserietidningar i en del varuhus, vilket är ett annat missförhållande, kan ju intefå vara en ursäkt för att man inte skall ingripa just mot det missförhållandesom spelhallarnas anknytning tiU varuhusen utgör Detta tycker jag är ett dåligtförsvar för att inte vilja ta ett initiativ i den Uär frågan. De som haft tiUfäUe att studera utveckUngen inomdetaljhandeln i måste ju fråga sig om det är en sådan typ av detaUhandel vivill ha också i vårt land. Det visar sig där att många kategorier avstormarknader och varuhus i allt större utsträckning böriar likna tivoUn mer änställen där man säUer varor. Därför tycker jag att handelsministern bör varaobservant på detta och på ett tidigt stadium ta itu med saken. Det är inteförenligt med en god konsumentpolitik att låta spel av det här slaget göra sittintåg i stor skala inom den svenska detaljhandeln. Jag kan försäkra i attjag är observant på alla slag av aktiviteter inom handeln. Men jag tyckeralltså inte att det är ett tillräckligt kriterium för samhäUsingripanden ochregleringar att handeln tjänar pengar på en viss aktivitet. Att jag tog upp serietidningarna berodde på att man därmed fog kan hävda att konsumtionen har skadliga verkningar Frågan är alltså:Har konsumtionen av förströelsespel skadUga verkningar för dem som utövarspelet? Det är den typen av resonemang som vi kan föra, och jag ärberedd att föra sådana resonemang med handeln, med i ochmed många andra också i fortsättningen. Men har jag alltså inte blivitövertygad på den punkten. den 25 aprU 1974 Om en översyn av den militära utbildningen i vad avsertillfångatagning i (s): Vi kan måhända begrunda utveckUngen etthalvår framåt. Men skuUe den betänkliga utvecklingen när det gäUer spelhallar ivaruhus och stormarknader fortsätta är i varie fall jag beredd att gå vidare iriksdagen för att få en ändring av förhållandet. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om en översyn av den militära utbildningen i vad avsertillfångatagning Herr försvarsministern ordet för att besvara i (s) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 153, och anförde: i har frågat mig om jag haruppmärksammat de former för miUtär utbUdning som angetts som slutfasen i enmilitärövning för plutonsofficerare och om jag avser vidtaga åtgärder i syfteatt få till stånd en översyn av de moment i utbUdningen som avser träning vidtUlfängatagning, Allt befäl inom krigsmakten övas ikrigsfångtjänst. Övningarna syftar tUl att göra befälet förtroget med debestämmelser som gäller behandling av krigsfångar De reglementen som innehåller dessa bestämmelser grundarsig på av angående krigsfångarsbehandling. På grundval av bestämmelserna i reglementena har överbefälhavarenutfärdat anvisningar för utbildningen i dessa hänseenden. Jag bedömer attutbildningsanvisningarna är tiU fyUest och avser inte nu att vidtaga åtgärderför någon översyn. i (s): Jag ber att få tacka försvarsministern försvaret på min fråga. Frågan är föranledd av ett moment i slutfasen på en övningsom ingår i utbildnmgen för blivande plutonsofficerare och som bekantgjortsgenom pressen i samband med en övning i för någon vecka sedan. den 25 aprU 1974 Om en översyn av den militära utbildningen i vad avsertillfångatagning deuppgifter som offentliggjorts har bL a. 21 bUvande officerare i samband med ettkrigsspel "tUlfångatagits", bakbundits och stuvats ihop Uggande påett lastbilsflak, varefter de täckts över med ett rutmönstrat taggtrådsnät.Sedan har fångarna transporterats på detta sätt på dåliga vägartUl den s. k. förhörsplatsen, där de enligt samma käUa underkastats pressandeoch brutala förhör. Jag skall här inte uppehåUa mig vid de uppgivnaförhörsmetoderna även om jag i och för sig reagerar mot dem eftersom jaginte kan dokumentera uppgifternas riktighet. Där är en utredning i gång, och vifår väl hoppas att den i sinom tid kommer att visa om övertramp har förekommiti detta fall. Då det däremot gäller själva "fångtransporten"där de 21 fångarna ligger packade som sardiner på ett lastbilsflak, medbakbundna händer och med ett taggtrådsnät över sig, finns detta tydligtdokumenterat med bildmaterial, ett material som upprört inte bara mig utanocksä mänga andra. Det må så vara, herr försvarsminister, att det finns eninternationeU konvention på detta område, där en sådan behandlingsmetod ärinskriven, men min föUdfråga till försvarsministern blir nu om denna speciellaform av "utbildning" eller examensprov som det också Uar kallats -är ett obUgatoriskt förekommande inslag i officersutbildningen. Är detnågonting som hindrar att där inte följer konventionen, att vi heltenkelt stryker bort det och inte tillämpar det i utbildningsreglemente ochövriga anvisningar? Ankommer det i så faU pä vederbörande utbildningsledare attvidta sådana åtgärder, eUer kan departementschefen ta ett sådant initiativ? Dessa övningar, som tiUämpas för allt befäl,syftar givetvis tiU att göra befälspersonerna förtrogna med den situation somkan uppkomma under krig, om de skulle råka bli tUlfängatagna. Övningarna skallläggas upp så att det befäl det gäUer får klart för sig vad man kan bU utsattför i vissa situationer, och övningarna står som sagt i överensstämmelse med eninternationell konvention på området. Och när det gäller formen för transportav fångar, som i här har pekat på, är det faktiskt så att deti anvisningarna finns en bild som ganska mycket liknar den som har förekommit ipressen. Därmed vUljag inte säga att övningarna måste gå tUl på precis detsättet, men tanken bakom det transportsätt som här har använts är att man intehar tillräckliga övervakningsresurser, och då sägs det att i situationer dåfångarna har visat tendens att rymma eUer situationer som över huvud tagetkännetecknas av svårigheter har man rätt att företa sådana anordningar somförhindrar flykt. Där finns det också föreskrivet hur stort utrymme som skallfinnas under det omtalade nätet, för att transportsättet skall kunna tolereras. Likaså finns det angivet vad fången kan tänkas bli utsattför och hur långt konventionen går i det avseendet. Det kan väl tänkas att manunder en sådan här övning i något avseende kan ha förgripit sig på"fångarnas" rätt, att man kän ha gått något längre än man egentligensyftat till, men det är ett specieUt problem. Här har förbandschefen på vanligt sätt tagit initiativ till en utredning,och jag menar att vi nu får invänta resultatet av den utredningens arbete.Vidare har JO efterlyst en redogörelse. När vi får den har jag också möjlighetatt göra en bättre bedömning. i (s): Min avsikt är inte att komma åt någraenskilda personer som kanske varit för nitiska när de utfört sina uppgifter Vadjag har reagerat mot är principerna. Jag frågar mig: Kan en människa genom en sådan här övningtränas att i ett krig klara tillfångatagning med åtföUande misshandel ochtortyr? Fmns det inte i stället en risk att officerare som själva under sinutbildning fått utstå brutala och inhumana metoder i en krigssituation självakommer att behandla krigsfångar på ett onödigt brutalt sätt? Finns inte denrisken? den 25 aprU 1974 Om en översyn av den militära utbildningen i vad avsertillgängatagning Jag försökte i mitt inlägg klargöra hur svårtdet är att organisera en sådan här övning. Man har att följa den konvention somgäller och på det sättet försöka åstadkomma en situation som Uknar den sombefälet i sådana sammanUang kan möta. Övningar av denna typ gäUer enbart befäl,och man kan säga att det finns ett moment av frivillighet i denna utbildning. Det har förekommit uppgifter om att man utsatt dessaelever för direkt tortyr Det är självfaUet inte så. Övningarna syftar inte tUlatt se hur långt man kan komma med tortyr utan bara till att klargöra den härsituationen. Därför tror jag att det finns anledning att säga - jag hoppas det- att det har förekommit överdrifter i beskrivningen av övningen och attsituationen inte varit sådan som man i vissa sammanhang beskrivit den. Men jagkan för dagen som sagt inte säga någonting annat än att vi får awaktautredningsresultatet. i (s): Jag är väl medveten omatt krig aUtid är brutalt och att det inte finns mycket plats över för enhumanisering. Men jag dristar mig ändå att fråga försvarsministern om inte enförsta förutsättning för en humanisering av kriget är att vi påbörjar den underfred.