prot · FX09124 · 1974-12-31 00:00:00 — Av de latentarbetslösa svarade 253 000 ja pä frågan om de skulle sökt arbete om lämpligtsådani funnits pä deras ort. Av dessa latent arbetslösa var kvinnor. Departiellt arbetsföra - de som arbetade pä deltid men ville och kunde ta merarbete under undersökningsveckan - var 224 000. Av dessa var 90 procentkvinnor. Förvärvshindrade- de som var förhindrade alt la förvärvsarbete på grund av hushållsarbete ellerbrist på barntillsyn - utgjorde sammanlagl cirka en miljon människor, nästansamtliga kvinnor. Den sista siffran är fortfarande aktuell, för arbetade 1,5 miljoner kvinnorav totalt 2 340 000 iåldrarna . Antalet arbetande på dellid har också ökat, och även deltagäller naturligtvis främst kvinnor. Utvecklingen här är faktiskt oroväckande. är del närmare en miljon människor som deltidsarbetar. Prognosernai långtidsutredning ger inte heller något hopp om framtiden.Utredningens siffror för antalet yrkesverksamma kvinnor stämmer i stort överensmed läginkomslulredningens. Detsamma gäller förutsägelser om deltidsarbete. Härförutsätter utredningen all förvärvsarbete på mindre än 20 limmar i veckanskall ligga kvar pä en oförändrad nivå. Jag hoppas alt arbetsmarknadsministernär överens med mig om att den prognosen inte kan godtas som en framtidsplan.Inte heller kan man godta näringslivets intresse att behålla kvinnorna dels somarbets- 0/77allmän arbetstidsförkortning, m. m. 0/77allmän arbetstidsförkortning, m. m. kraflsreserv, dels förreproduktionen av arbetskraft. Fullsysselsäitning är en målsättning som arbetarrörelsen har haft , meni den fulla sysselsättningen måste kvinnorna ingå på lika villkor som männen.De måste ges ekonomiskt oberoende. Detta är en av de vikliga frågorna idiskussionen om förkortning av dagarbelstiden. Men det finns många fier skäl.En del harjag redan nämnt, exempelvis utslagningen av arbetskraft. Genomlagstiftning är 40-timmarsveckan i princip genomförd för alla, men dennalagstiftning döljer del faktum all den totala arbetstiden för många människorär betydligt längre . Såväl i storstäderna som i glesbygden är de dagligaresorna mellan bostaden och arbetsplatsen omfallande. Det är inte ovanligt dagliga arbetstiden tillsammans med resorna utgör 10-11 limmar. Förensamstående förälder eller för tvä föräldrar som båda arbetar är della enorimlig situation - dels för de vuxna, dels och i ännu högre grad för barnen,som måste vistas på barninstitutionen . En kortare arbetsdagskulle förbättra familjeförhållandena, den skulle göra del möjligt för männenoch kvinnorna att gemensamt ta del i hemarbetet och barnens fostran. Kvinnansdubbelarbete skulle avlastas och hon skulle inte längre behöva stå som ensamansvarig för hem och barn. Det talas ofta om modersrollen, men del finns ocksåen fadersroll, som är minsl lika viktig. Meddetta vill jag också ha sagt all sexlimmarsdagen inte enbart är enkvinnopolilisk fråga. Även männen har rätt att kräva möjlighet till elt aktivtliv utanför arbetsplatsen, en tillvaro i gemenskap med familjen och bättrekontakt med sina barn. Delställs alldeles för hårda krav på männens försöriarroll, en roll somkvinnorna vill avlasta; men då måste förutsättningar för della ges.Könsfördelningen på arbetsmarknaden måste försvinna. Det är först då vi slutaratt ha kvinnoyrken och mansyrken, då arbetstiden förkortas sä att båda kan levamed familjen som männen kommer alt förändra sin könsroll. I föri dag kan vi läsa två insändare, som speglar hur könsrollsfördelningen upplevsi samband med familjerollen. I det ena fallet vilade hela ansvaret iäktenskapet för uppfostran av fyra barn på modern. I det andra fallet, somgällde en skilsmässa, upplevdes papparollen genom en postanvisning i månadensbörian och umgänge . Insändarna talar för sig själva, men barnensom drabbas har i inget fall någon talan. Det är sådana upplevelser som gör altallt fler människor ser en arbetstidsförkortning som enda lösningen för enlikställdhet mellan män och kvinnor, enda möjligheten att förbälira familjesituationenoch barnens kontakt med både mor och far, oavsett om det sker inom eller utomäktenskapets ram. Allarbetstidsförkortningen skulle innebära en minskad förslitning av de arbetandeär det ingen som ifrågasätter, inte heller att det - även om arbetstiden skärsned radikalt-skulle ge en samhällsekonomisk vinst om de som ärarbetslösa, undersysselsatta eller förvärvsförhindrade kunde beredassysselsättning. När nu alla är överens om altmålsättningen bör vara Nr 124 sex limmars arbetsdag, måste då inte arbetsmarknadsministern, som ändå TjcHaeen den har ansvaret, inom rimlig lid redovisa en plan för genomförandel? /NKEL (fp): Det långsiktiga mälel för arbelstidsförkorlningen bör vara -ja, del var ett uttalande som gjorde förganska länge sedan. Om jag inte minns fel har också Fredrika-Bremer-förbundelgjort ell liknande uttalande liksom också ett annat kvinnoförbund. Visom verkar i dessa kvinnoförbund anser att det först när dennaarbetstidsförkortning är genomförd kan ges verklig tid för förvärvsarbetandeföräldrar för daglig samvaro med barnen och, precis som sade,för män och kvinnor att tillsammans svara för de gemensamma uppgifterna ihemmet. Då kan vi alltså vara på väg mot jämställdhet mellan de båda könen,åtminstone inom hemmets ram, och elt delat ansvar. Folkpartietbegärde i en moiion alt skulle göra ell principuttalande idenna fråga. Motionen behandlades i socialutskottet och avstyrktes med ungefärsamma hänvisningar som de statsrådet gjort , dvs. till diverse sittandeutredningar. När frågan sedan kom upp i kammaren och votering begärdes medanledning av vår reservation var del, om jag minns rätt, endast ensocialdemokratisk kvinna som röstade med oss. Socialdemokraterna ville alltsåinte göra detta principuttalande. Mennu läser jag i statsrådets svar att "regeringen har tagit ställning för en30 limmars arbetsvecka med sex timmars arbetsdag som långsiktigt mål".Detta var exakt samma formulering som den vi hade anfört i vår moiion och somvi ville alt skulle göra ett principuttalande för. Jag måste ställafrågan: Har man inom del socialdemokratiska partiet nu kommit fram lill enannan mening eller är det någon skillnad mellan regeringens nu anförda inställningoch den som man annars intar i ? Om allmänarbetstidsförkort ning, rn. Del stod för rätt länge sedan klart att regeringen delade denuppfattning som bl. a. värt kvinnoförbund förde fram, nämligen att målet skullevara 30 limmars arbetsvecka och att det skulle vara femdagarsvecka med sextimmars arbetstid per dag - inte fyradagarsvecka som en del ville. Det var ellprincipiellt sländpunklslagande. krävde löntagarorganisationerna allfrågan om arbetstiden skulle utredas, och då tog vi genast upp överläggningarmed dem, som jag redovisat i mitt svar. Detta är nämligen i utomordentligt höggrad en fråga för de fackliga organisationerna pä arbetsmarknaden. Det är ju desom får förhandla om kompensation för den sänkta arbetstiden. De gåvorna delarinte ut. Därför är det rimligt att vi lyssnar till dem. 0/77 allmän arbetstidsförkortning,m. sagt att de vid varieförhandlingslillfälle nu vill avgöra hur stor del av den framtidastandardhöjningen de vill ta ut i sänkt arbetstid och hur myckel de kan la ul iform av andra förmåner och reformer. FruNordlander och jag är helt överens om målet i detta avseende. Vad vi diskulerarär takten. Men jag är sä mycket fackföreningsman i mitt hjärta att jag anserdet helt rimligt att vi låter de fackliga organisationerna göra sinaavvägningar. Så snart de gjort dessa, är jag beredd alt genast föreläggariksdagen den ram som behövs för att genomföra arbetstidsförkortningen. Jaggick alltså inte på något sätt omkring frågan som katten kring het gröt, utanjag sade rättframt att jag vill tillmötesgå de fackliga organisationerna,såväl LO som TCO och . Det är de som skall göra avvägningen i den härfrågan och inte vi politiker, men vi skall stifta de lagar som de behöver för attgenomföra den här reformen. Efter arbetsmarknadsministerns senasle inlägg kan jag falla mig ganskakort. Han underströk ju alt det socialdemokratiska kvinnoförbundet hade sextimmars arbetsdag under en femdagarsvecka som sitt principiella mål.Arbetsmarknadsminisiern var själv med när den av oss tillsatta arbetsgruppenför sex timmars arbetsdag hade lagt fram sitt betänkande och vi hade en samlingom del . Jagär också helt överens med arbetsmarknadsminisiern om att vi är tvingade allförst låta arbetsmarknadens parter komma med i bilden. Vi skall skapa opinionenkring de här frågorna, men vi kan inte gä fram och lagstifta, som jag ser det,innan vi får med arbetsmarknadens parter. De har all göra olika bedömningar,och vi har, som jag sade, att försöka påverka opinionen sä att en reform kommerraskare fram och kanske kan prioriteras före andra mål. Men vi kan alltså inteförst besluta här i ; i varie fall brukar vi inte göra det från mittpartis sida. Jagsade i den allmänpolitiska debatten, där jag också log upp de här frågorna, altjag tyckte det var underligt att man kritiserade oss för att vi frånsocialdemokratiskt håll inte hade stött vissa motioner eller reservationer;tog upp det resonemanget. Vi kan ju inte kräva, som vpk hargjort, t. ex. all del skall vara sju limmars arbetsdag och 1978 sextimmars arbetsdag. Att vi redan då skulle ha nätt målet är inte realistiskt. Vimåste gå stegvis fram och också ta i beaktande vad arbetsmarknadens partersäger. FruNORDLANDER (vpk): Om man nu har en målsättning borde man i alla fall ha en plan för hurman skall börja. möte var samtliga partiledare överens om att stödjakravet på sex timmars arbetsdag. Såvitt jag vet har också LO ställt sig bakomdel kravet, och fiera andra fackliga organisationer har uttalatsig för detta. Det är klart att de här frågorna också kommer all behandlasi den inledda avtalsrörelsen. Ettav skälen lill att jag måste ställa den här frågan är den könsfördeladearbetsmarknaden. Viss arbetskraft hänvisas lill speciella delarbelsmark-naderdärför all dessa arbetstagare ur arbetsköparnas synpunkt är mindre lönsamma änandra. Arbeisköparna anställer den arbetskraft som är mest produktiv och gerstörst profit. De äldre och handikappade är inte attraktiva ur arbetsköparenssynpunkt. Bristfällig utbildning, avsaknad av yrkeserfarenhet, hög frånvaro ochandra praktiska svårigheter ger också sämre konkurrensläge. Kvinnornatillhör de mindre attraktiva, till slor del därför att värden av barnen ärkvinnornas ansvar. Från förelagsekonomiska bedömningar är barn ingen tillgängutan blir en minuspost på kvinnans konto vid sökande av arbete. Del blir dåbara inom de arbetsområden där deltidsarbete förekommer och kan utnyttjas somkvinnorna är välkomna. medverkar lill den snedfördelning pä arbetsmarknadensom jag förul har talat om och som måste bekämpas. Detkrav på en förkortning av dagarbelstiden som alltmer ställs i förgrunden förlikaberättigande får inte, som exempelvis kravet på republik, bli en följetongi SAP:s program som las fram och vädras i varie valrörelse ulan att del lederlill konkreta beslut. Viär överens om att kvinnans frigörelse bara kan näs genom att hon inte ärekonomiskt beroende av någon annan. Del betyder ju också en frigörelse förmannen, som inte behöver känna kravet alt det är enbart på honom som detekonomiska ansvaret för familjen vilar. Jag tror vi kan vara överens om alt detär kvinnor och män som tillsammans ställer kravet pä en kortare arbetsdag. Regeringenkan inte nu stanna vid att inge människor förhoppningen om en så småningominträdande förkortning av arbetstiden men ändå ingenting säga om hur dennaförkortning praktiskt skall genomföras. Vad som behövs är inte ytterligareutredningar för bedömningar utan en plan för handling som stakar ul vägen fördess fulla ikraftträdande. kommunisterna har i sin moiion visatpä en sådan väg. FruFR/ENKEL (fp): Jag skall beatt få läsa högt, först yrkandet ur motionen - "all riksdagenullalar alt del långsiktiga målet för arbetstidsförkort ningen bör vara sex timmars arbetsdag". 1 reservationen står: "Molbak grund av del anförda anser utskottet i likhet med motionärerna, all den framlida arbetstidsförkortning som blir möjlig genom resurstillväxten i samhället inte bör las ul genom en minskning av antalet arbetsdagar utan bör vara inriktad mot en reducering av den dagliga ar betstiden därvid målet bör vara sex limmars arbetsdag." Det var inte fråga om någon lagstiftning. Det var endast ettprinciputtalande som låter exakt likadant - vilket vi båda kan läsa - som del som statsrådet har gjort. 0/77 allmän arbetstidsförkortning,m. Överläggningenvar härmed sluiad. Nr 124 § 9 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 181 lillskal- § 10Föredrogs och hänvisades framställningen nr 24 lill konsliluiions- §11 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1948 och 1949 till lagutskottet. §12 Föredrogs, men bordlades åter finansutskottets betänkanden nr 31-35,justitieutskotiets betänkanden nr 30 och 31, lagutskottets betänkanden nr 32och 33, försvarsutskottets betänkanden nr 28-30, socialulskoiiels betänkandennr 36, 37 och 39, kullurulskoilels betänkanden nr 20 och 21,utbildningsutskottets belänkande nr 34, trafikutskottets betänkanden nr 22-25,jordbruksuiskoiiels belänkanden nr 41, 42 och 45 saml näringsutskoilelsbelänkanden nr 45, 47 och 48. §13 Föredrogs och bifölls inierpellationsframslällningen nr 159. §14 Herr lalmannen meddelade all på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle irafikuiskollels betänkanden nr 22-25 uppföras främst blandtvå gånger bordlagda ärenden. §15 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr 183 om ökning avgarantin för exportkredit. §16 Anmäldes och bordlades motionerna Nr1950 av hen m.fl. med anledning av det förvärrade lägel i de svältdrabbadeländerna Nr1952 av herrar och avlämnade i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 1974:138 angående ändring i förordningen (1959:552) angåendeuppbörd av vi.ssa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Nr1954 av avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition1974:146 med förslag lill lag om vissa- mineralfyndigheter, m. m. Nr1955 av herrar och 1956 av avlämnade i anledning av Kungl. Maj:is proposiiion 1974:156 med förslag 184 om sänkning av sjömansskallen, m. m. Nr1957 av m.fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ls proposition1974:159 med förslag om ändrade regler för räntor enligt uppbördsförordningen(1953:272), m. m. Nr1958 av i avlämnad i anledning av Kungl. Maj:tsproposiiion 1974:160 angående förlängd tillämpning av allmännaprisregleringslagen (1956:236) Nr 1960 av herrKrönmark m.fl. Nr1961 av i avlämnade i anledning av Kungl. Maj:tsproposiiion 1974:163 med förslag lill lag om ändring i kommunalarenhållningslagen (1970:892) Nr1962 av herrar Halleniiis och Nr 1963 av herrarLothigius och Komstedt Nr 1964 av herrLothigius m.fl. Nr 1965 av herrarOlsson i och Fågelsbo Nr1967 av herrar Träff och Komstedt avlämnade i anledning av Kungl. Maj:tsproposiiion 1974:164 med förslag lill lag om ändring ivägtrafikskalteförordningen (1973:601), m. m. Nr1968 av hen m.fl. Nr 1969 av herrHermansson m.fl. Nr 1970 av iAlingsås Nr 1971 av herrLorentzon m. fl. Nr 1972 av herrLövenborg och Nr1974 av avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition1974:170 angående utgifter på tilläggsstat 1 till rikssialen för budgetåret1974/75 Nr 1975 av hen m.fl. avlämnad i anledning avKungl. Maj:ls proposiiion 1974:172 angående vissa domarijänsler Nr1976 av avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ls proposiiion 1974:175angående godkännande av överenskommelse mellan för auskydda mol föroreningar Nr 1977 av fru och avlämnadi anledning av Kungl. Maj:ls proposiiion 1974:176 angående lullpreferenser förBulgarien, och , m. m. Nr 1978 av . Nr 1979 av m.,fl. Nr 1980 av herrHermansson m.fl. Nr 1981 av herrarHovhammar och Fagerhind Nr 1982 av herrarJonasson och Nr 1983 av herrarPettersson i och Nr1985 av m.fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:is proposition1974:177 med förslag lill lag om avsättning lill särskild investeringsfond, m.m. Nr 1986 av herrar och avlämnadi anledning av Kungl. Maj:is proposition 1974:178 med förslag lill lag omändring i lagen (1919:240) om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhel Nr1987 av herrar och avlämnad i anledning av Kungl. Maj:tsproposiiion 1974:180 med förslag lill lag om ändring i tullagen (1973:670), m.m. §17 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades all följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen av Nr 355 /e//flv/5/(s)till herr justitieministern om förbud för enskild person att bära pistol ellerannat fickvapen: beredd all föreslå sådan ändring i vapenlagen som förhindrar allenskilda personer kan få tillstånd all bära pislol eller annat fickvapen? Nr356 () till herr finansministern angående taxeringsvärdena påvissa fastigheter vid allmänna fastighetstaxering: Avser slalsrådelauividiaga några åtgärder för au åstadkomma rimligare taxeringsvärden påfastigheter i bland annat Väsisveriges kusl-' och skärgårdsområden än somframkommer om fastighetstaxerings-nämnderna följer de anvisningar som lämnatsav riksskatleverkel och taxeringsiniendenierna? Nr 357 Hen iNässjö (m) till herr jusiilieminisiern angående borttagande av prefixet"Kunglig" i namnet på statliga myndigheter: Vill statsrådet redogöraför vilka principer som ligger lill grund för boriiagandei av prefixet"Kunglig" för myndigheter, miliiära förband m. m. i samband med dennya författningens ikraftträdande och redogöra för hur beslut fattats i dennafråga? Nr 358 ()lill herr justitieministern angående tillämpligheten av lagen om tillfälligtomhändertagande: all lagen om tillfälligt omhändertagande är lill- Nr 124 lämplig på arbetsgivares anmodan vid konflikt på arbetsplats? Nr 359 () till fru statsrådet angående re- missbehandlingen av om skolans inre arbete: Anser statsrådet atturvalet av kommuner som berells tillfälle att avge yttrande överSIA-ulredningen är tillfredsställande ur regional synpunkt när fem län ej ärrepresenterade? §18 Kammaren åtskildes .