prot · FX09140 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidareär det myckel betydelsefullt all man med konkurrens kan få lägre byggkostnaderi framliden. Vi är hell inriktade pä konkurrens, men del skall vara konkurrenspä lika villkor, icke konkurrens pä de ojämlika villkor som densocialdemokratiska politiken innebär. Dessa villkor leder exempelvis till allde privaifinansierade småhusen blir mycket dyrare - delta oroade sig jubostadsministern myckel över. Ja, naturligtvis blir de dyrare när de ärprivaifinansierade, eftersom man inte har alla de olika lånesubventioner somsystemet bygger på. Detskulle väl inle heller vara dåligt om man hade ett system som innebar atl manslapp atl få hyror som är så höga som de blir om man skall bekosta 40 000 lommalägenheter. Så har det ju blivit trots att ett av socialdemokratins huvudmålvarit atl föra en bostadspolitik med offentlig reglering för atl ha en jämnbyggplanering. Mångasådana här synpunkter finns att framföra på hur man verkligen med konkurrenskan få lägre bygg- och boendekostnader. HerrÅKERFELDT (c) kort genmäle; Jag skall först be atl få kommentera vad herr statsrådet sade när hanberörde det som slutade med. Jag syftar alltså påkostnadsutvecklingen vad gäller småhusproduklionen och främst i fråga om deprivaifinansierade småhusen som jag berörde i mitt anförande. Del är ju intebara det alt dessa förelag är privaifinansierade som gör dem dyra, ulan utbudetav småhus på en marknad med klart underskott har gjort all man kunnat la uthögre priser. Vi kan alltså säga atl samhället, kommunerna har stått för enbegränsning av utbudet, och byggarna har fäll kamma hem vinsterna av denåtgärden. Sedanvar del en fråga som jag berörde i milt förra anförande men som statsrådet intetog upp. Jag begär givetvis inle alls att statsrådet skulle ta upp den fråganbara därför all jag berörde den i mitt anförande, och inle heller därför att vihar två reservationer i ämnet. Jag tar upp denna sak därför alt utskottetsmajoritet här har gjort etl ställningstagande som är annorlunda än vad departemenischefenhar avsett. Frågan gäller den kommunala borgen på småhus i glesbygd och hur denkommer alt slå i specialfallet . Departementschefen har ipropositionen föreslagit en borgen om av låneunderlagel, ochutskottsmajoriteten har stannat vid av statslånets totala storlek.Delta kommer att fä besynnerliga konsekvenser i alla de fall dä statslånen kommeratl fördjupas. Del har också antytts att i verkliga glesbygder, som exempelvisKlimpfjäll, skulle man kunna få en fördjupning till . Det innebär iså fall etl avsevärt större borgensåtagande för en sådan kommun. Jag tyckte altdet rimmade illa med de näringspolitiska och regionalpolitiska intentioner somvi har haft tidigare. Jag vore myckel tacksamför en kommentar av statsrådet i detta fall. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. Riktlinjer för bostadspolitiken m. m. () kortgenmäle; Statsrådet uppfattade tydligen inle den fråga som jagställde till honom från denna talarstol för några limmar sedan. Jag ber därföralt få upprepa frågan. Iradions program svarade statsrådet påfrågor. När statsrådet då talade om privata fastighetsägare användesformuleringen "skumma kapitalister". Min fråga är; Avsåg statsrådetdå någon enskild fastighetsägare eller hela yrkeskåren? Jag kan kort och gott svara atl jag avsäg inte enenskild fastighetsägare och avsåg inte kollektivet fastighetsägare, utan jagtalade faktiskt om räntor i största allmänhet. Och om någon enskildfastighetsägare då har haft dåligt samvete och därför lagit illa vid sig, såkan jag tyvärr inte göra något ät det. hade också i sitt föregående inlägg en formulering om "förenlighetmed statsrådsämbetet". Jag skulle kunna ge en replik pä det och säga någotom en del uttalandens förenlighet med riksdagsman-naskap, men jag skall avståfrån det eftersom det inte direkt hör till bostadsdebatten. Sedanvill jag till säga helt kort att det som står om boendedemokraii ipropositionen är ett första steg. Det gör inle anspråk pä att slutgiltigt lösafrågan, men vi har tyckt atl det var viktigt att komma i gång. Praktiskaerfarenheter och fortsatt utredningsarbete får sedan ge underlag för nyaförslag från regeringen. Vi har för avsikt att återkomma till frågan. Vidarefrågade om hyresföriusterna, och där vill jag säga alt det somhittills inle alls har behandlats i form av konkreta beslut av regeringen är dekooperativa företagen. I siatsverksproposilionen kommer vi att redovisa vårinställning rörande de kooperativa förelagen och hyresförlusterna där. Vadgäller de allmännyttiga förelagen och vissa privata företag är vi redan i fullfärd med besluten. Jag kan nämna atl vi har lagit sädana beslut för ochJönköping. Aktuella ärenden i tur är , och . Vi äralltså i full färd med att besluta om avskrivningar av hyresförlusterna. Men viåterkommer som sagt i siatsverksproposilionen med en närmare redovisning avdet. Tillherr i skulle jag vilja säga att det avgörande när det gällerhyrorna är att det över huvud taget är dyrt att bygga hus. Vi skall - med allrätt - betala ordentliga arbetslöner och sociala förmåner. Vi skall betalaoljan - inte bara den olja som används för uppvärmning ulan även den olja somanvänds lill cement och plastprodukter - och vi vet ju vilka enormaprishöjningar som har förekommit där. Vi har att betala stegradevärldsmarknadspriser på trä och mycket annal. Och vi har atl betalaräntekostnaderna. av pengarna kommer från AP-fonderna. Jag kan inteföreställa mig alt , som är en facklig representant, menar all viinle skall ersätta AP-fonderna lill mark- Detta måstedrabba bostadsbyggandet eller samhället. I det nya systemet tar vi genomsamhälleliga åtgärder ned halva räntekostnaden och mer än det när det gällerhyres- och bostadsrättshus. Jagtror också atl det är direkt felaktigt att ge intryck av att branschen somsådan är dåligt skött. Inle minst BPA:s insatser har gjort att vi har ett rätteffektivt byggföretagande här i landet. Trots att jag har gjorten internationell utfiykt gör jag nu en till; I , ochVästtyskland lar både BPA och de privata svenska företagen hem myckel storaorder, därför alt vi uppenbarligen är konkurrenskraftiga, både ikommunistslaler och i kapiialislslaler. Biandekonomin är alltså inte heller påden punkten så dum. Delär sädana här saker jag menar att kommunisterna förenklar i debatten. Därmedsmiter de ifrån vad vi socialdemokrater som regeringsparti måste ta hänsyntill: Vill man ha en effekt på hyressidan får man också vara med och betala denpå något sätt. Det är det jag angriper kommunisterna för att deinte gör. Först beskriver de hur eländigt allting är och ger intryck av atl desjälva har någonting radikalt annorlunda att komma med. Men sedan föreslår detil syvende og sidst bara alt man skall gå ned till i stället för 3,9procent. Det är en något större "lapp" - om jag får använda ell egetuttryck - än socialdemokraterna föreslår, men kommunisterna talar inle om hurman skall betala den lappen, och då är det inle mycket bevänt med den. GunnarÅgren, en ledande kommunist i , uttalade hell i anslutninglill diskussionen här all kommunisterna bedömer det som myckel osannolikt attde skulle hamna i majoritetsställning och behöva ha en budget. Det sägs iblandatt det har sina risker att bli ett för stort parti. Det har uppenbarligenockså sina risker all bli etl för litet parti. Då säger man sig bara; Del äringen risk att vi får ta ansvaret för det här, sä vi behöver inle ens räkna utvad det kostar. Tillherr skulle det finnas mycket all säga, men jag skallinskränka mig till etl par kommentarer. invänder attbostadsbyggandet ju sjunker även i . Ja, det gör det. Men i harman slum, och bostadsbyggandet sjunker ändå. Vi har som herrBurenstam själv sade ett visst antal lediga lägenheter som sakligtmotiverar ett byggande i mindre omfattning än när vi hade bostadsbrist och ettbyggande på 110 000 lägenheter . I har man på dessa tre är hafthyreshöjningar pä . Jag pekade på all man i del moderat styrdaStorbritannien haft en långt värre utveckling pä de områden där ni sätter in erhuvudkritik mot oss, och ändå har man där använt precis de metoder som ni sägerskulle vara sä välsignelsebringande. Enannan grotesk jämförelse gör dä han säger: Ni avskaffadeju räniesysiemel 1967. Det är precis vad vi vill göra . Är vi a,''ocialanär vi vill göra det, var ni lika asociala 1967. - Men vi gick i stället in medell paritetslånesystem som lar ned kostnaderna med inyproduktionen. Jag har inle hörl atl ni vill Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. återupplivaparitetslånesystemet när ni vill ta bort de nuvarande räntesubventionerna. Ärså fallet, är det ett mycket intressant ställningstagande från moderaternassida. Jag uppfattar det så, att ni vill att de verkliga kostnaderna skallbetalas. Inom HSB vill man egentligen ha avdragsrält, och därför är mannaluriigtvis missnöjd där. Del vet jag; det har direkt sagts till mig frånHSB-håll, så den upplysningen behöver jag inte fä via det blev etl sä negativt ulfall bland remissinstanserna alt vi inte kundefölja den linjen, och del har inte heller framkommit några sådana yrkanden häri kammaren. Jag tror att bostadsrättsfolkei definitivt skulle anse att del voreen stor olycka, om förslag skulle gå igenom. harnalurligtvis rätt i att bostadsrättsfolkei då skulle drabbas av myckel kraftigaökningar av sina kostnader, och i den mån man någon gäng ägnarnågot nummer av sin tidning åt bostadspolitik tror jag därför inteatl kommer lindrigare undan än vad jag gjorde. Jodå,säger , visst går det atl sänka vatten- ochavloppsavgifterna! Kom inte ut lill folket i , , och tala om att ni inom det borgerliga blocket skall sänka skatten! Visom bor i har aldrig under modern lid upplevt sådanaskallehöjningar som de höjningar av skatten som blev resultatet av att deborgerliga tog över. Sådana uttalanden tror vi Över huvud taget inte på här,och jag tror inle heller atl moderata samlingspartiet - inle ens om det ensamtkom i regeringsställning - skulle kunna åstadkomma någonting sådant. Ifråga om konkurrensen är det ett faktum som inte kankomma ifrån; när de privata företagen med de nuvarande förhållandena hademöjligheter att konkurrera, utnyttjades de möjligheterna i fråga om statligafierfamiljshus i av fallen. Det var en bråkdel i jämförelse medde kooperativa och de allmännyttiga företagen. Varför, ,fick vi ingen konkurrens när man hade full frihet? Man avskärmade sig frånkonkurrensen. Kan vi få en förklaring på delta? Jagtror inle, herr talman, alt jag har någon anledning att över huvud tagel gå ini någon debatt när del gäller övriga uttalanden. Jagtycker det väsentliga är att vi nu har en stor majoritet bakom de avgörandepunkterna. är isolerade, och då skall man kanske inle ödsla förmycket krut på den argumenteringen, eftersom den enligt vad jag kan förstå föröverskådlig framtid bara kommer all vara av ett rent teoretiskt akademisktiniresse. () kortgenmäle: När herr statsrådet beskrev fastighetsägarna var del inte i samband medatt statsrådet talade om räntan, utan statsrådet beskrev skillnaden mellanallmännyttiga företag och privatägda. Skulle det råda någon oklarhetbeträffande vad som i verkligheten har sagts, går det braalt få del verifierat genom att begära en utskrift från . HerrWERNER i (vpk) kort genmäle; Jag hoppas atl jag inle skall uppfatta senaste repliksä, att han anser att allting är bra och ingenting mer går atl göra. Baranågra få ord om BPA. Jag har inte lagit upp frågan om skötseln av BPA i det härsammanhanget, och skulle jag ha synpunkter på BPA avser jag att föra fram dem iannat sammanhang och inle i det här huset. Sedantill vårt förslag om 3 procents garanterad läneränta. säger atldet är en större lapp än . Men jag vill ju påminna om att vi harförbundit vårt krav med ett krav på att överföra flerfamiljshusen i kommunaloch kooperativ ägo, och det är inte utan betydelse i det här sammanhanget. Tillsist; Del är inte från värt partis sida som förväntningarna har skruvals upp pädet förslag som vi diskuterar ! Den saken har skötts av andra, inle minstav partivänner till i hyresgäströrelsen och i olika fackligasammanhang. Vi har däremot sagt att det aldrig går att förverkliga målsättningenom bostaden som en social rättighet, såvida man inle lar strid medspekulations- och monopolintressena på bostads- och hyresmarknaden som finns ihela produktionsprocessen. Därför blir det heller inte billigare hyror ellerlägre boendekostnader för mer än ett litet antal hyresgäster den här gången.Det är knappast någon hemlighet att lönlagarna - löntagare som pressashårt av stigande priser och hyror - ställer konkreta krav på åtgärder mot dennuvarande hyresstegringsvågen. De gör det ju därför att varje hyreshöjning ärliktydig med en lönesänkning för dem. Riktliryer för bostadspolitiken m. m. ()kort genmäle; I sitt första inlägg hade bostadsministern några ekonomiska kalkyleröver vad värt alternativ skulle innebära om man bl. a. tog bortbostadstilläggen. Som jag i mitt första inlägg bad bosladsminislernuppmärksamma har vi inte föreslagit något sådant. Varför då fara omkring ochange sådana siffror och upprepa dem i ? Det är hell och hålletbostadsminislerns fria fantasier. Närdet gäller exemplet på vad som händer då man avvecklar de allmännaräntesubventionerna och i stället sänker skatterna är bostadsministernssiffror också fritt uppfunna fantasier, som jag inte nu i detalj hinner gåigenom - vi kanske kan återkomma till dem i skriftväxling i pressen. Beträffandeparitetslånen och avvecklandet 1967 av de generella systemen sägerbostadsministern att "vi sänkte i nybyggnadsdelen".Men bostadsministern glömde att tala om vilka avsevärda höjningar ni hadeplanerat . Tanken var - det står på s. 392 ipropositionen - att ni skulle övergå till ett subventionsfritt Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. De generellasubventionerna skulle ersättas av etl subventionsfritt lånesystem. Ärdetosocialt alt nu argumentera sådani, var bostadsministerns företrädareosocial på den liden. Jaghar inte hört att bosladsminislern sagt någonting om medbestämmandet. Han harinte kommenterat om det finns en ärlig strävan att uppnå så god medbestämmanderällsom möjligt då man låler hyresgästorganisationer svara för vad hyresgästernaskall tycka eller om det är bra alt hyresgäströrelsen skall hitta på"normer för typfallens hanterande". Han har inte heller talat omvarför man inle skulle kunna sträva efter att fä mera av äganderätt t. ex. lillsmåhus och atl släppa ifrån sig mer och mer tomträii. Jaghar inte hört förklaringen till att de fem socialdemokrater som var med i denhär broschyren i och som i valrörelsen påstod atl det var såförträffligt med tomträtt nu alla har begagnat sig av möjligheten atl friköpasitt hus. Det finns kanske en förklaring till detta, så bosladsminislern kundeväl ge den. Viär isolerade, sade bosladsminislern, och det fanns därför ingen anledning attspeciellt bry sig om oss - del hade mest teoretiskt intresse. Så resonerar manom man är arrogant. Jag tror inte att vi är isolerade bland människorna. Vidvoteringen här i kammaren kanske inte sä många röstar enligt vår linje, menfråga människorna! Fråga dem om de inle vill ha fier småhus! Fråga dem om deinte skulle vilja ha möjlighet att köpa en tomt! Fråga t. ex. de fem iKristianstad om vi är isolerade! Jag skall bara ta upp fallet iKristianstad, som är det enda som återstår för . Jag harinle läst tidningen, jag känner inte de fem, och del är därför svårt för migall uttala mig om vad de lycker. Det bör rimligen frågadem. Men så mycket vet jag alt tomträltsinstitutel i infördes 1966efter en moiion från en högerman. Tomträtten har använts för småhus sedan 1971.Då hade socialdemokraterna majoritet i fullmäktige. har det skiftat, och omdet blivit någon annan politik i får vi väl försökareda ut . Men uppgiften alt det var en högerman som väckte denursprungliga moiionen kan kanske vara av intresse. i (c); Den som sysslat med bostadspolitiken så länge som jag har gjort iriksdagen och på det lokala planet, har litet svårt atl uttala sigså där alldeles bestämt om vad som är rätt och riktigt dåman skall dra upp riktlinjerna för bosladspoliliken. Ävenom man kallar bostaden för en vara, har den så pass lång användningstid attkunderna - de boende - under husets livstid kan ha de mest skilda synpunkter pävad som är det bästa sättet alt bo. Huset skall också betalas - del är så att säga en långsam omsättning påvaran. Räntan spelar därför en mycket stor roll. Underen betydande del av den tid dä den moderna bostadspolitiken här i landetutformades kunde man normalt utgå från en låg ränta. Denna avlöstes av enröriig ränta, som i huvudsak rört sig uppåt. I ett skede som det nuvarande meden väldig infiation, där vi trots ett högt ränteläge har en negativ ränta påkapitalet, är räntan ett alldeles speciellt besväriigt kapitel. Detär rätt naturligt all man i tidigare skeden försökt begränsa marknadsräntansinverkan på bostadsbyggandet. 1967 fann man all del kostade för mycket, och manskulle försöka med ett annat system. Jag vill gärna instämma i vadbosladsminislern sade om all paritetslånesystemet till sin uppbyggnad varbetydligt bättre än sitt rykte. Men eftersom man inte har kunnal låta systemetfungera är det rätt naturligt att det har slagit slint. Man vågade inle laverkningarna av systemet. Vi måste allesammans erkänna att vi därvidlag haretl visst ansvar; jag kan inte erinra mig att någon i har motioneratom att man skulle låta systemet verka fullt ut då regeringen inte hade mod attlåta verkningarna slå igenom. Närbostadsministern nu skulle utforma sin proposition, hade han naluriigtvisingen särskilt avundsvärd roll. Proposilionen har föregåtts av en rad olikautredningar. Vissa av utredningarna hade forcerats fram, och delutredningsmaterial som därmed kom au ligga till grund för proposilionen varnaluriigtvis sämre än det skulle ha blivit om man hade haft litet påsig för att diskutera igenom problemen. Så som en del av dettautredningsmaterial presenterats var det kanske inte särskilt vägledande förpropositionsskrivandei. I en av kommittéerna var alla ledamöterna reservanter iett eller flera avsnitt. Även om inte alla ledamöter i de andra utredningarnavar reservanter, fanns det ändå mycket tungt vägande inlägg i reservationer.Del visar ihåligheten och splittringen i utredningarna. Jaghar försökt summera vilka ledamöter i utredningarna som fått det mesta av sinaförslag med i propositionen. När det gäller finansieringen har jag för min delfaktiskt funnit alt de ledamöter i bostadsfinansieringsutredningen som komnärmast den produkt som föreligger är herrar och , alltsårepresentanterna för det privata byggandet. Dessa hade räknat med an det ibetydande mån var nödvändigt med subventioner. De hade visserligen i sinreservation utgått från en ränta på , men å andra sidan hade de tänktsig all det som inle var avbetalat på lånet skulle efterskänkas. Viandra vågade inle gå med så långt på subvenlionsresonemanget. Vi ansåg au detskulle äventyra statens möjligheter att klara ekonomin. Närvi nu accepterar de långtgående subventioner som föreslås i propositionen,beror det på att vi ser dem - och det verkar som om alla riktningar har gjortdetsamma - såsom en nödvändig och godtagbar lösning. Vi kan inte låtamarknadsräntan slå igenom i byggandet. Tyvärr måste vi förutsätta en högmarknadsränta åren framöver. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. Inomcenterpartiet har vi ingående studerat markvillkoret i propositionen, och jagförutsätter att alla andra partier har gjort detsamma. Det är en mycketintressant fråga. Den var rätt oklar i propositionen. Skrivningarna i vår motioni detta sammanhang har från vissa håll ansetts vara luddiga, vilket är riktigt.De var luddiga med avsikt. Vi ville ha en ordentlig genomgång och diskussion påutskottsplanet för att klara ut vad man egentligen avsåg med detta villkor ochvilka lösningar som kunde komma fram. Å ena sidan ville vi förhindra en osundmarkspekulation och all några personer gjorde oskäliga vinster genom atl dedisponerade mark. Å andra sidan förutsatte vi såsom mycket väsentligtaltmarkvillkoret inte får bli något som stoppar upp arbetet pä en förbättradboendemiljö. Speciellt var vi rädda för att markvillkoret skulle kunna läggahinder i vägen för en snabb saneringsverksamhel. Därvidlag har utskottet gjortell gott arbete. Den relativt stora enighet som där nåtts är värdefull. Fråganom man skall ha möjlighet att äga sin tomt eller om man endast skall fä innehaden med tomträtt har diskuterats. Det är sagt - och det vill jag gärnaunderstryka - att kommunerna bestämmer. Tongångarna i proposilionen är dock sädeciderat lill tomträttens förmän atl del är rätt naturiigt att vi reagerar. Vianser att det kan vara riktigt med lomträu i de cenirala delarna av ettsamhälle, där det eventuellt blir fråga om spekulation, där det kan finnasbehov av all inom en relativt snar framtid göra omdisponeringar, osv. Det ärheller inte ur vägen all ge tillgång till tomirättsupplålelse för de byggaresom vill ha tomt på sådana villkor, och jag förutsätter atl det alltid finnsåtminstone några som vill det. Mendet stora flertalet vill äga tomlen. De flesia småhusbyggare -det är ju sådanasom del i huvudsak rör sig om - vill inle förvärva tomten för att spekulera iden värdestegring som kan ske, utan det är något av en instinkt att vilja ägaden markbit som ens eget hus slår på. Jag lycker att i ett land som vårt meddess stora markarealer i förhållande lill folkmängden - ell grovt överslagöver de markresurser som finns visar att vi har per hushåll- borde det vara möjligt atl tillgodose var och en som vill äga en liten markbit.Det kan inte betraktas som något spekulationsintresse. Nuunderströk i att vi alltmer närmar oss varandra iuppfattning på det här området, och det vill jag i så fall hälsa medtillfredsställelse. När det gäller bostadspolitiken, som handlar om frågor somrör var och en i det privata livet, finns det ingen anledning atl odlapolitiska dogmer i så förfäriigt stor utsträckning. Låt oss höra efter vadmänniskorna egentligen vill ha i fråga om bostäder, i fråga om boendemiljöer osv.Det är inte så särskilt svårt att få reda på vad man vill ha i nuläget.Bekymret är att vi inte vet om de bosläder vi bygger är acceptabla 40eller framåt i liden, men vi skall ändå sträva efter atl bygga debostäder som människorna vill ha . Om de inle är acceptabla ens i dagenssituation, så är del klart all del finns små utsikter atl deskall vara acceptabla . Vi bevittnar nu tyvärr hur väldigt mångabostäder, producerade , är oacceptabla, inle bara därföratt de är för dyra utan därför atl de betraktas som undermåliga. Det gällerkanske inle i första hand bostadens inre, ulan del gäller den omgivande miljönsom är för torftig. Det forcerade byggande som skedde på åtskilliga orter iivern att bygga bort bostadsbristen har tyvärr lett till miljöer som är mycketsvära att ändra på i tillräckligt positiv riktning. Det gäller - jag vill gärnaunderstryka det - inle enbart fierfamiljshusen, även om de verkligt storamissgreppen har gjorts där. Det finns exempel på hyreshusområden med ett stortantal lomma lägenheter, ell antal som kommer all bli allt större vad årenlider. Men onekligen finns det också småhusområden som inte är bra och som kanbli något av slum på ett alldeles för tidigt stadium. Jag gjorde någraanteckningar när i talade, men det mesta av deresonemangen har väl redan behandlats. är del egentligen bara en litenkommentar jag skulle vilja göra. talade om att det finnsbetydande dolda subventioner i det förhållandet all den som köper ochrenoverar gamla hus och får underskott på fastigheterna, som han sedan kan draav från andra inkomster, skaffar sig förmåner av betydande mått. Del ligger nogåtskilligt i den kritiken, men delta ligger kanske mera på skaltesidan än påbostadssidan. Även om dagens debatt omfattar också en liten del avskatteområdet så är del ju ändå framför allt den direkta bostadspolitiken vidiskuterar. Jag vill emellertid gärna uttrycka den förhoppningen allfinansministern beaktar det här problemet.