prot · FX09145 · 1974-12-31 00:00:00 — Men här är del tydligen logiskt att man först lägger på uppgiftenutan att del finns någon som kan la hand om den - och kommer desom skall handha den. Jag tycker inle atl detta är rikligt logiskt, och jagundrar om det kan fungera så bra när man gör på det sättet. Jagtror att det är bättre all man låter överförmyndarna först få sin organisationoch lära sig sina saker. Denna synpunkt har jag fått från människor som jagtror är ännu mera praktiskt verksamma än . Jag har nämligenfått den från överförmyndare som är i tjänst och som säger att de inte kanklara detta , för de är inle utbildade för det. Det måste till bådeutbildning och organisation för att klara den här saken, och jag tycker inteatl det förslag är riktigt som här yrkar bifall till. HerrWINBERG (m) kort genmäle; I reservationen II anförs av bl. a. alt detförhållandel att behandlar delta utskottsbetänkande den 14december kan föra med sig att lagtexten inte kommer ut frän trycket i Svenskförfattningssamling förrän lagstiftningen redan har trätt i kraft. Det är enuppgift som också har lämnats i lagutskottet. säger atlden skall komma ul före ikraftträdandet. Jag skulle gärna vilja fråga fruHjalmarsson: Hur skall det kunna gå till? Om den ändrade lagen träder i kraftden , hur skall författningstexten hinna komma ut, spridas ochbli känd för berörda parter? Det ställer jag mig mycket frågande inför. Jag vill också fråga ; Hur skall dendomstol bete sig som med största sannolikhet inte kommer atl få den nyalagtexten i lid, när den t. ex. skall avgöra ett mål om omyndighetsförklaringdär en person själv har begärt sig omyndigförklarad? Målet är sådant atl detkan avgöras . Skall det vara något slags moratorium ilaglillämpningen, därför all man vet atl har antagit en lag som detdock inle finns någon författningstext till? () kortgenmäle: Jag tycker alt skutte läsa proposilionen litet bättre, fördet slår faktiskt där atl om det ifrågasätts att en person skallomyndigförktaras enligt första grunden skall man först ta ställning till om godman kan tillvarata intressena, och omyndighetsförklaring skall tillgripas isista hand. Man skall alltså i första hand se efter om inte god man kantillvarata intressena, och det är därför antalet förmynderskap kommer atlreduceras så kraftigt när lagen träder i kraft. Det står också klart ochtydligt atl överförmyndarorganisationen skall träda i kraft . Tillherr vill jag säga alt lagtexten kommer atl vara ute till nyår. Då ärdel väl hell klart alt den även finns på domstolarna, så atl de kan läsa den och,om de har ett mål , kan sätta sig in i grunderna föromyndighetsförklaring . HerrWINBERG (m) kort genmäle; Jag konstaterar att jämte medreservanter lämnar enfelaktig uppgift i reservationen 11. HerrOLSSON i (c); Lagulskoiteis ordförande har i sitt anförande bl. a.behandlat centerledamöternas positiva inställning lill den föreslagnamoderniseringen av förmynderskapslagstiftningen, inle minst vad gällergrunderna för omyndighetsförklaring, men han har även poängterat värt klaraställningstagande mot att en lag som beslutas skall träda i kraft redanden . Jagvill något beröra en del andra frågor där enighet ej kunnat uppnås i utskottet.En av dessa frågor är utformningen av 11 kap. 5 5) sominnehåller bestämmelser om vilka personer som kan eller bör utses tillförmyndare. Imoiionen 1946 kräver i Lane-Herrestad alt i lagen skall införasbestämmelse om att till förmyndare icke skall utses någon som pä grund av sintjänst eller avtal har att ta befattning med den omyndiges angelägenheter.Därmed ansluter sig motionären lill vad framhöll i sitt remissyttrande över promemorieförslaget. Imotionen nämns bl. a. den intressekollision som kan komma atl föreligga om t.ex. en utvecklingsstörd person av landstings omsorgsstyrelse placeras hos någoni - som det heter - annat enskilt hem. Det framhålls i moiionen atl den personsom den utvecklingsstörde placerats hos inte skall kunna ifrågakomma somförmyndare eftersom -om förhållandena i hemmet skulle bli mindretillfredsställande -det behövs en förmyndare som kan tillvarata den omyndigesintresse och bl. a. verka för atl annan placering kommer till stånd. Imotionen framhålls även atl det är olämpligt att arbetsgivare förordnas somförmyndare för en anställd. Vidare påpekas att förmyndaren inte bör stå iberoendeförhållande till någon myndighet som har att handlägga ärenden rörandeden omyndige. Därför bör tjänsteman vid sådan myndighet inle ifrågakomma somförmyndare. i - för övrigt den endasocialnämnd som bereddes tillfälle att yttra sig över promemorieförslaget -framhöll i sitt yttrande att mot bakgrund av nämndens erfarenhet borde tillförmyndare utses personer utanför socialarbetarnas krets. Utskollsmajoritelen,bestående i delta fall av alla utom representanter, avstyrker bifalllill nämnda motion men skriver atl "utskottet finner det självfalletangeläget att till förmyndare inte utses någon som har intressen som stridermot myndlingens intressen". Utskottet framhåller även vikten av attmyndlingen har förtroende för sin för- Försiktighet bördärför, enligt utskottet, iakttas när det gäller alt till förmyndare utseperson som den omyndige kan komma atl uppleva slå i motsatsförhållande tillhonom. Utskottsmajoriteten finner dock tyvärr icke atl skäl föreligger för atti lagen införa det begärda förbudet. Vicenterpartister i utskottet har reserverat oss på denna punkt. Vi har storförståelse för motionskravei. Missförhållanden kan uppslå med nuvarandebestämmelser. Jag vill som exempel påminna om ett fall som blivitmycket uppmärksammat i massmedia. Ettuttryckligt förbud att utse vissa personer till förmyndare pä grund av intressekonfiiktmed myndlingen kan synas vara den säkraste vägen att tillförsäkra alla omyndigasådana förmyndare som i alla situationer kan företräda just myndlingensintressen, men del förbudet skulle i vissa fall kunna innebära atl det blevsvårt alt över huvud taget få någon som vill åta sig förmynderskap. I vissafalt kan t. ex. en socialarbetare vara lämpligast. Därför har inte heller vikunnat helt tillstyrka motions-kravet, men i anledning av motionen föreslår vii reservationerna 3 och 5 all nämnda 5 § skall tillföras ett andra stycke medföljande lydelse: "Titt förmyndare får endast i den män särskilda skälföreligger utses den som på grund av avtal eller tjänst har att ta befattningmed en omyndigs angelägenheter." Observera endasi om "särskildaskäl" föreligger. En sådan bestämmelse borde bli en garanti för alt tillförmyndare inte utses någon som har motstridiga intressen gentemot myndlingens.Tyvärr nöjer sig ulskotlsmajorileten med den relativt välvilliga skrivningen.Vi anser dock alt en tagbestämmelse i frågan vore en betydligt bättre garantiför de omyndiga. Jag yrkar bifall titt reservationerna 3 och 5 av m.fl. Moderaternai utskottet har i reservationerna 2 och 4 yrkat på en annan ändring av dennämnda paragrafen i förhållande titt propositionen och utskottets förstag.Moderaterna vill behålla den hittillsvarande bestämmelsen om att tillförmyndare helst bör utses någon släkting eller den omyndige eljest närståendeperson. Ingen remissinstans har begärt della, och enligt åsikt bördenna bestämmelse tas bort. Det viktigaste måste vara att varje omyndig får enlämplig person som förmyndare, som verkligen tillvaratar hans intressen. Om delär en släkting eller en annan person är av underordnad betydelse, men som bådeföredragande statsrådet och utskottet framhåller torde en släkting många gångervara den lämpligaste, särskilt ur synpunkten au förmyndarens uppgifter enligtförslaget i hög grad skall präglas av omsorg om den omyndiges person. Aubibehålla en fakultativ släktbestämmelse i lagen förefaller dock fögamotiverat. Rätten bör ha full frihet att i varje särskilt fall utse lämpligförmyndare, oberoende av släktskap med myndlingen. Av tekniska skäl innehåller reservationen 6 både krav påbibehållande av släktskapsbestämmelsen och vårt i anledning av motionen 1946ställda krav, trots alt de båda partiernas representanter avsiyrker del andrapartiets förslag. Det är emellertid en- bart i händelse avbifall lill både reservaiion 2 och reservation 3som Nr 145 reservaiion 6 kommer under kammarens prövning. Under den förut- j xpfjgp jp sättningen berjag, herr talman, att fåyrka bifall även lill reservationen 14ripc-prnhpr 1974 I reservationen 7 yrkar på att gränsenför inskrivning av förmynderskap skall sältas till ett basbelopp i ställetför tvä som föresläs i propositionen och utskollsbeiänkandet.Han har under överläggningen motiverat sitt ställningstagande.Motsvarande sänkning jämfört med utskottetsförslag vad gäller krav päatt pension etc. skall inbetalas till bank yrkar samma reservant ireservationen nr 9. Inskrivning av förmynderskapskall alltid ske när särskild förmyndare förordnais. Det finns inget säkert underiag förbedömning av den föreslagna beloppsgränsen tvä gånger basbeloppet, utan man måstegöra en skälighetsprövningoch avväga kravei på skydd förden enskildes egendom mot önskemålet att samhället inte i onödigt stor utsträckningkontrollerar den enskilde. ledamöteri utskottet har anslutit sig till förslageli propositionen, men tillsammans med de bådamoderata ledamöterna har vi avgivit ett särskilt yttrande. 1 detta poängterar vi att det är viktigt alt utvecklingen pådenna punkt följs med särskild uppmärksamhet.Om de praktiska erfarenheterna ger anledning därtill måste frågan om gränsbeloppelssiorlek snabbi las upp lill förnyat övervägande. I reservationen 10 av begärs vissa kvalifikationskrav för överförmyndare. har i sitt anförande uppehållitsig vid detta. Jag vill bara peka päatt överförmyndare och ledamöter av för-myndarnämndär atl betrakta som kommunala förtroendemän,och allmänt hållna kvalifikationskrav försädana brukar ej anges i lagen. Vi bör räkna med altkommunerna till dessa mycket viktiga uppdrag - liksom när del gällerövriga kommunala förtroendeuppdrag - utser för uppgiften lämpligapersoner utan att det av lagen framgårvilka kunskaper eller erfarenheter som kan vara erforderliga för vederbörande. Genom utskottets initiativ föresläs, som framgår av belänkandet,vissa ändringar av lagtexten. Jag vill medanledning av delta uttala min speciella tillfredsställelse överalt 19 kap. 5 fj genom sådant initiativ nu kommer att få en otvetydig bestämmelse om atl överförmyndarnämnd skall utses genomproportionellt val, om sådant begärs. Jag har redan yrkat bifall till reservationerna3 och 5 samt under viss förutsättning även till reservaiionen 6. Medundantag av punkterna 3 och 4, som berörsav nämnda reservationer, vill jag yrkabifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. FruLINDQUIST (m): I propositionen har man slopat bestämmelsen om alt anhöriga eller andra närslående helst börutses till förmyndare. Det förefaller högstinkonsekvent, eftersom man föreslagiten lagbestämmelse om atl förmyndaren skall vårdasig om myndlingens person. Nog är det väl sä all mani de flesia fall har all anledning all utgå från all den som redan står denomyndige nära blir en omtänksam och intresserad förmyndare? Genomalt utse en närstående förhindrar man också att förmynderskapet blir ett slagstjänsteåliggande för vissa befattningshavare och alt alltför mängaförmynderskap samlas hos en och samma person. Iproposilionen framhåller också föredragande statsrådet att det många gångertorde vara lämpligast atl utse släktingar och liknande till förmyndare. Någotskäl alt ta bort bestämmelsen om denna fakultativa möjlighet föreligger enligtvår uppfattning inte. Som framgår av reservationerna 2, 4 och 6 anser jagdärför att lagtexten skall ha kvar sin ursprungliga lydelse i detta avseende. Företrädarnaför i utskottet har, som i redogjort för, ireservationen 3 begärt att i lagtexten skall inläs etl uttryckligt förbud motatt lill förmyndare utse den som pä grund av avtal eller tjänst har att tabefattning med den omyndiges angelägenheter. Som utskottet anfört är detviktigt att man till förmyndare inte utser person, t. ex. socialtjänsleman, sompå grund av andra tjänsteärenden kan komma i motsatsförhållande tillmyndlingen. En sådan avvägning ingår enligt utskottets uppfatining i kravei päprövning av förmyndarens lämplighet, och något speciellt tillägg i lagtextenbehöver därför inle göras. Ireservationen 7, som talat för, föreslås att inskrivning avförmynderskap i normalfallet skall ske dä omyndig får egendom lill ett värdesom överstiger gällande basbelopp. Mycket talar för synpunkter.I ett särskilt yttrande har emellertid centerpartister och moderater i dennafråga framhållit alt ovisshet råder om var värdegränsen bör sättas och att detär fråga om en skälighetsbedömning. i har just redogjortför detta yttrande. Jag ansluter mig till vad han sagt om det. Jaghar lidigare nämnt atl det föreslås en lagbestämmelse om alt förmyndaren haratt sörja för myndlingens person. Atl en sådan skyldighet blir lagfäst anserjag vara en fördel. Vad vi i reservaiionen 8 vänder oss mot är atl dennaskyldighet inle får skymma det faktum att den förordnade förmyndarens uppgift iförsta hand är att förvalta den omyndiges egendom. Hela systemet medöverförmyndare och inskrivning av förmynderskap anknyter lill den tanken. Förmyndarensskyldighet att förvalla den omyndiges egendom borde därför i lagbestämmelsen hasatts före skyldigheten alt ägna sig ät myndlingens personliga omvårdnad. Denordningsföljden skulle också ha medfört att man uppnådde konsekvens i lagen. Iandra paragrafer där dessa uppgifter anges nämns de i den ordning som herrWinberg och jag har förordat i vår reservation nr 8. Härmedyrkar jag bifall till de reservationer där mitt namn förekommer och i övrigttill utskottels hemställan. Med några ordvill jag ytleriigare beröra två frågor. Den första frågan gällervilka förutsättningarna skall vara för alt myndig person skall fränkännasprocessbehörighet. JO har i den skrivelse, som nämnde, begärt ellklarläggande i den frågan. och har underremissbehandlingen allvarligt understrukit behovet av att frågan blir föremålför ingående överväganden. har med detta framhållit attproblemet är av stor praktisk betydelse. Nuvarande förhållanden medförrättsosäkerhet förden enskilda människan och förorsakar ofla enskild part ochsamhällel stora kostnader. Det är därför förvånansvärt att statsrådet efternågra korta synpunkter pä ungefar en halv sida avfärdar frågan med all det ärsvårt atl uppställa generella regler. Jagvill därför understryka vad etl enigt utskott på s. 49 anfört om atl utskottetutgår frän att utvecklingen på området följs av Kungl. Maj;t. Jag förutserdärför alt det snart yppas tillfälle atl återkomma i denna fråga. vill också jagnämna något om tiden för ikraftträdandet. Jaguppfattar det som en upprörande nonchalans mot den enskilda människan och desvenska domstolarna att stifta lagar som domstolarna skall tillämpa utan alt hatillgäng lill någon lagtext eller i vart fall inte har fått tid all sälta sigin i den. Jag ser della som en fara för ingrepp i domstolarnas grundlagsfästarättigheter. Alt sådana förhållanden kan försvaras av någon förefaller migotroligt. Redani domarregler, som fortfarande finns intagna i vår lagbok, slåsfast; "Domaren skall grant veta lagen där han efter döma skall, ty lagenskall vara honom för en rättelse." Jagfrågar; Hur skall domaren kunna rätta sig efter lagen, när han inte har någonlag att tillgå? Ändringari förmynderskaps -lagstiftningen Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskoitets hemställan, dels reservationen nr I avherr och , och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 38punkten 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av och . Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; 9 protokoil 1974. Fröken () anmälde att hon avsett allrösta ja men av misslag nedtryckt nej-knappen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 38punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLidgard begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 38punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherr Henmark, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill atl kammaren bifaller lagutskottets hemsiällan i betänkandet nr 38punkten 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHenmark begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 38punkten 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrWinberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 avherr Henmark, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 38punkten 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 9 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 10 av herrWinberg och och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 38punkten 16 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 10 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herr.Winberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs påbifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 11 av herrHammarberg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 38punkten 24 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 11 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 12 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 38punkten 26 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 12 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, nedlade herr talmannen i rösiurnanen ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herr talmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar. Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. och befanns dennainnehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. § 3 Ändringar i naturvårdslagen och skogsvärdslagen, m. m. betänkande nr 52 i anledning av propositionen 1974:166 medförslag till ändringar i naturvårdslagen (1964:822) och skogsvårdslagen(1948:237), m. m. jämte motioner. 1propositionen 1974:166 hade Kungl. Maj;t-() föreslagitriksdagen att anta förslagen till 1. lag om ändring i naturvårdslagen(1964:822), 2. lag om ändring i skogsvårdslagen (1948:237), 3. lag omupphävande av förordningen (1939:188) med vissa bestämmelser angåendeutrotande av berberis inom nationalparker och såsom naturminnesmärkenfridlysta områden. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "1 propositionen föreslås vissa ändringar inaturvårdstagen. Enligt förslaget skall strandskydd råda vid havet, insjöaroch vattendrag. Strandskyddet skall omfatta land- och vattenområdet vid allastränder som har betydelse för allmänhetens friluftsliv intill frånstrandlinjen eller när det behövs högst från strandlinjen. Allmänttillstånds-tvång införs för läkt av matjord och torv. Ett nytt institut,naturvårdsområde, föreslås ersätta nuvarande s. k. landskapsskyddsförordnande.Det avses bl. a. användas i stället för naturreservat i fall då aktivasköt-selåtgärder behövs för vård av ett visst landskapsområde och skyddsbehovetkan tillgodoses utan ersättningsgrundande restriktioner i pågåendemarkanvändning. Privata förbudsskyltar som kan leda till inskränkning i allemansrättenförbjuds. Den som satt upp en affisch utomhus skall vara skyldig att avlägsnaden . Kommunens ställning inom naturvården föreslås stärkt bl. a.genom att vissa beslutsfunktioner skall kunna delegeras till kommunen. 1propositionen föreslås också vissa ändringar i skogsvårdslagen. Dessa innebärdels att det i lagen slås fast att naturvårdens intressen skall beaktas iskogsbruket, dels att skogsvårdsstyrelsernas uppföljning av ålerväxlåigärderunderlättas." 1detta sammanhang hade behandlats delsde vid början väckta motionerna 1974:327av i m. fl. (fp), 1974:808 av m. fl. (s). 1974:827 av iSundsvall (c), 1974:1117av m. fl. (s) vari hemställts att beslutade au hosKungl.