prot · FX0960 · 1974-12-31 00:00:00 — Den har aldrigvisat något större intresse för den linje somborgerligheten år har drivit, nämligen att dessa organisationer bättreän regeringen ocU kanslihuset kan bedöma hur de skall bedriva sin verksamhet.Det är ett bakvänt resonemang att först uttala sin förståelse för motionärenslinje och sedan avstyrka de tankegångar som framförts. Om jag inte har missbedömt det hela, herr talman, är dettaen lotterifråga om nu allt fungerar. Enligt rättviseprincipen är det vår turatt vinna denna lottning; som bekant förlorade vi lottningen när det gälldeavdragsrätten. Jag hoppas därför att den borgerliga linjen vinner. Det är enviktig fråga för stora grupper i samhäUet, och det är därför nödvändigt att denäntligen blir löst. HerrJOSEFSON (c) kort genmäle: När säger attföretagsskatteberedningen har tUl uppgift att se över detta frågekomplexbedömer jag det så att vi reservanter har tagit upp frågan i vidare omfattning.Vi har tagit in nya områden som enligt mitt bedömande inte omfattas avutredningsdirektiven till företagsskatteberedningen. Det kunde vara värdefulltatt fä denna fråga utredd i dess helhet, och det är framför allt det som kravetfrån reservanterna går ut på. säger att en ny utredning inte skullepåskynda frågans lösning och att det skulle vara märkligt om man tog ifrån ensittande utredning en uppgift som den sysslar med. Regeln här i är juatt man hos Kungl. Maj:t begär att en utredning skall göras. Sedan är detKungl. Maj:t som utser dem som skaU göra detta arbete. Det är ingenting somhindrar att företagsskatteberedningen får ett vidgat uppdrag att ta upp frågani den omfattning som reservanterna kräver. Det finns all anledning attriksdagen uttalar en bestämd viljeyttring så att en allsidig utredning kommer tillstånd av hela den betydande och omfattande fråga som arbetsgivaravgiften utgör. HerrWÄRNBERG (s) kort genmäle: Jag skulle vUja fortsätta resonemanget medherr i om kapitalinkomsterna. Hur kan det komma sig att herrMagnusson kämpade så hårt för att få med hela företagarinkomsten somATP-grundande och sjukförsäkringsgrundande inkomst om den nu var en fråga avbetydelse? Om det fanns några kapitalinkomster skulle de i rimlighetens namnicke på något sätt ha varit ATP-grundande. Men då lät det annorlunda. Dåspelade kapitalinkomsterna ingen roll. Och de spelar en mycket liten roll. Jagvill påpeka att om man tar med de avdragsmöjligheter som finns kommer manfram till att företagar-inkomsterna inte är större än vanligalöntagarinkomster, och det betyder förmodligen att man skaffar sig enskatteskuld. Man har haft större inkomster men man betalar inte skatt för demutan skjuter det på en obestämd framtid. Därför betalar man inte s. k.arbetsgivaravgift på hela sin verkliga inkomst. Så enkel tycker jag denkombinationen är. Jag tror att har missuppfattat mig något.Jag säger att vi uppskattar de ideella föreningarnas arbete och att vi viU visadet genom att ge dem någon form av bidrag eller stöd. Vi vUl inte ge dem ettstöd i form av befrielse från en skatt som andra måste erlägga därför att viinte vet om den arbetsgivaravgiftsbefrielsen i så fall skulle utgå i form avökad lön från de ideella organisationerna. När det gäller den slopadefolkpensionsavgiften och därav följande arbetsgivaravgifter vet vi med säkerhetatt den skulle ha utgått i form av ökad lön. Alla ekonomer av rang säger attslopandet av arbetsgivaravgiften förmodligen skulle ge utslag på lönesidan. Omvi inte tillämpade någon form av bidrag tUl de ideella organisationerna skulledet bara betyda att det inte fanns någon egentlig kompensation att hämta fördem. Det är alltså inte fråga om att först ta in skatter och sedan kompenseradet med ett bidrag utan det gäller att ta in den skatt som aUa andra betalaroch sedan ge de ideella organisationerna det stöd vi anser dem vara värda. Det är ganska konstigt när säger: Vi vUlinte ta ifrån företagsskatteberedningen dess uppgifter utan vi vill att Kungl.Maj:t skall utfärda tilläggsdirektiv. Det behövs inga tilläggsdirektiv. Detstår i direktiven att företagsskatteutredningen skall behandla alla produktionsskattersom har samband med näringslivet, men beredningen kan naturligtvis inte ta uppdessa frågor när det gäller ideella organisationer och konstnärer Den storafrågan och de stora pengarna gäller dock näringslivets arbetsgivaravgifter, ochden frågan skulle alltså kopplas bort från företagsskatteberedningen och tas ini någon ny utredning eller också skulle man ge företagsskatteberedningen iuppdrag att även utreda frågan om ideella organisationers arbetsgivaravgifter. Jag tycker reservanterna har hoppat i galen tunna. Man vUlta ifrån utredningen uppgifter, men vill man det inte. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: säger att jag arbetade hårt föratt även kapitalinkomsten skulle ingå i pensionsunderlaget. Jag kan inte erinramig att jag arbetade speciellt i den frågan, men det är möjligt att mitt partihar gjort det. Det viU jag inte förneka. Men där är det ju fråga om någontinghelt annat: Man erlägger en avgift på en inkomst man har haft, och det finnsockså en begränsning i den utgående förmånens storlek som gör att man mycket välkan säga att det blir harmoni mellan det utförda arbetet och den utgåendeförmånen. Vad det här är fråga om är huruvida man även skaU betalaen förhöjd marginalskatt - det blu" det faktiskt med ytterligare 4procent. Detär vad egenföretagarna får göra. Det är helt orimligt att säga attdet nödvändiga riskkapital som finns i hela det svenska näringslivet inteskulle ha någon betydelse för vederbörandes inkomst. Givetvis har det enbetydelse, och det är därför jag menar att det är orimligt att som kräva attegenföretagarna skall betala arbetsgivaravgift på hela sin inkomst. Man måstekomma fram tiU ett system med möjlighet att göra en awägning, och vi harföreslagit att man tills vidare skall klara detta genom en schablon. () kort genmäle: gav en förklaring som jagtackar för. Faktum är att löneskatten blev en belastning, en pålaga, som dessaorganisationer tidigare icke hade drabbats av. Den saken är helt klar. Eftersomdenna belastning tillkom, menar man från regeringspartiets sida att statsbidragskaU kompensera löneskatten. Den saken är också klar. Det är detta resonemang jag icke kan finna acceptabelt. Omman inte lagt en löneskatt på de ideella och kristna organisationerna, hadedessa inte varit i behov av statsbidrag i samma omfattning. Den saken kan viväl vara överens om. Regeringspartiet vill stödja organisationerna medstatsbidrag. Vi hävdar att organisationerna själva bör klara sina inkomster ochutgifter utan statens inblandning. Detta är den principieUa skillnaden mellanherr och mitt sätt att se på frågan. () kort genmäle: i argumentering hallar något,eftersom det fanns en ganska stor subventionsdel i början efter ATP-systemetsgenomförande. Det gäller , för vUka framtida generationerkommer att betala för företagarnas kapitalinkomster. Det är därför inte så heltfelaktigt att jämföra tillvägagångssätten med varandra. Jag vUl sedan dra konsekvensenriktigt långt och säga tiU att tack vare löneskattensgenomförande har förmodligen de ideella organisationerna fått ett större anslagän de annars skulle ha fått från samhäUets sida och de hade troligen ändå fåttbetala löneskatten i form av ökade löner. HerrSUNDMAN (c): Så här på sladden efter ett replikskifte villjag bara komma med ett mycket kort inlägg. har det ingivitsmotioner med yrkande att reglerna för egenavgiften för konstnärliga ochlitterära yrkesutövare skall omprövas. Detta är ett recidivärende. Propåernahar avvisats av utskottets majoritet. Jag har ett bestämt intryck av att dethänger samman med att utskottsmajoriteten över huvud taget inte lyckats sättasig in i och förstå vad det hela handlar om. gör majoriteten i utskottet en imponerandekraftansträngning. Man försöker klargöra sitt stäUningstagande genom att anföraett exempel. Detta exempel visar definitivt att man inte förstår problematiken,någonting som för övrigt bekräftademuntligt från talarstolen. Man talar dels om en fast anställd medarbetare påveckotidning, dels om en frUansmedarbetare. Man konstaterar att i det ena faUetbetalar arbetsgivaren avgiften och i det andra faUet får skribenten själv ståför egenavgift. Och så befarar man att om frilansaren slapp egenavgiften,skulle många fast anställda skribenter finna det gynnsamt att gå ifrånanstäUningsförhållandet. Detta är ingenting annat än rent nonsens.Utskottsmajoriteten har glömt bort att det finns något som heter ATP-avgift ochsocialförsäkringsavgift, som också drabbar frilansarna. Man glömmer också bortden allmänna anställningstrygghet som är förknippad med att vara fastmedarbetare vid en tidning. Det exempel som anförts är bara nonsens och visardefinitivt att majoriteten inte vet vad saken handlar om. Jag lovade att vara kortfattad och skall inteupprepa aUa argument som anförts för en omprövning av egenavgifterna för de s.k. fria kulturarbetarna. Denna omprövning måste komma förr eUer . Säkertkommer en talgdank att gä upp också förutskottsmajoriteten. Jag kommer i första hand att rösta för bifalltill motionen 625. I andra hand yrkar jag bifaU tUl reservation nr 1. HerrWÄRNBERG (s): Jag tänker inte använda samma debatteknik somherr , som på något sätt försöker förklara andra mentalt odugliga attklara jobbet. Jag tänker i stäUet försöka förklara det hela med sakliga motiv. Vi som sysslar med skatter har upptäckt, att skapar skattehål är människor inte sena att utnyttja detta. Vem som än betalar deandra sociala avgifterna blir det biUigare, , om man idet här fallet använder vårt system. Det kommer med säkerhet att utnyttjas. Vihar konstaterat detta tidigare, och jag tror därför inte att vibehöver betecknas som helt obegåvade för att vi velat ta fram det exempel somjag tycker är slående. Jag ber om ursäkt om jag lät som om jagtrodde att utskottsmajoriteten var helt obegåvad. Det beror kanske på att jagär litet förkyld och hes och grumUg i rösten. Dessa kan inte få de effekter som herrutskottsordföranden tror. I själva verket har aUa dessa grupper av friakonstnärliga och Utterära yrkesutövare aUtid eftersträvat att få ettanstäUningsförhåUande. I den mån detta inte har lyckats har man sökt få tiUstånd ett Ukställighets-avtal. Det har man uppnått med t. ex. Radio.Man har alltså strävat efter att komma så nära ett anstäUningsförhåUande sommöjligt. 4 protokoll 1974. den 17 aprO 1974 vilket mankommer att fortsätta att göra , oavsett om reglerna för egenavgiftenändras eller ej. Överläggningen var härmed slutad. anförde: Utskottetshemställan företas till avgörande punktvis. Under punkten B ställs förstpropositioner beträffande det i motionen nr 625 av m. fl. framställdayrkandet om befrielse från skyldigheten att erlägga arbetsgivaravgift förlitterär och konstnärUg verksamhet samt därefter i fråga om utskottetshemställan i övrigt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i och fruTroedsson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten A röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Fröken () anmälde att hon avsett av rösta ja menav misstag nedtryckt nej-knappen. Motionennr 625 av m. fl. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels det i motionen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten B såvitt avser det i motionen nr 625 av fru m.fl. framställda yrkandet röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det i motionen framställda yrkandet. Vid omröstrung genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Utskottets hemställan i övrigt Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten B utom såvitt avser det i motionen nr 625 av fruRyding m. fl. framställda yrkandet röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet § 9Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 1 8 i anledning av motioner om slopande av beskattningen av frittbränsle från egen fastighet. I detta betänkande behandlades motionerna 1974:16 av herrar i Skärstad (c) och iNennesholm (c) vari hemställts att beslutade att beskattningen avfritt bränsle från egen fastighet slopades, 1974:17 av i Agnas (m) vari hemställts attriksdagen beslutade om åtgärder i syfte att stimulera användningen av inhemsktbränsle genom skattereduktion, 1974:57 av i ra. (fp) varihemställts att hos Kungl. Maj:t begärde revidering av riksskatteverketsanvisningar, innebärande att bränsle från egen skog samt bränsle som användesför uppvärmning av egen bostad inte beskattades, 1974:58 av herrar Fågelsbo (c) och () vari bl.a. hemställts att beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet slopadessamt 1974:60 av m. fl. (c, m) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om förslag till sådan ändring i Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet kommunalskattelagenatt förmån av fritt bränsle tiU bostad på jordbruksfastighet undantogs frånbeskattning. Utskottet hemställde att skulle avslå 1. motionen1974:16, 2. motionen1974:17, 3. motionen1974:57, 4. motionen1974:58, i vad den behandlades i detta betänkande, 5. motionen1974:60. Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m), i (c). Josefson (c), (),Hallenius (c) och () samt () vilka ansett attutskottet bort hemställa, A. med bifaU tiU motionerna1974:16, 1974:17 och 1974:58, i vad den behandlades i detta betänkande, samt med anledning av motionerna 1974:57 och 1974:60 skuUe anta av reservanterna framlagda förslag till ändringar i kommunalskattelagen (1928:370), 1. motionen1974:57, 2. motionen1974:60, i den mån motionerna inte kunde anses besvarade genom vadreservanterna anfört och hemstäUt. HerrMAGNUSSON i (m): Vi går att behandla några motioner i vUkakrävs ett upphävande av skattskyldigheten för uttag av bränsle från egenfastighet. Det här är ett gammalt krav som har avvisats av riksdagen.Genom händelseutvecklingen har emellertid denna fråga nu fått en aUdelessärskUd aktuaUtet. Jag tänker på den s. k. energikrisen, som vi har drabbats avoch genom vilken det torde stå fullt klart för oss aUa att det gäller att i såstor utsträckning som möjligt ta tiU vara våra inhemska resurser. Det är förklarligt att de flesta fastigheter i daguppvärms genom oljeeldning. Det är bekvämt och det har också varit billigt.Dessa omständigheter har medfört att vedeldning numera är synnerligen ovanlig. Vi har under ett flertal år väckt motioner om upphävandeav skattskyldighet för uttag av bränsle från egen fastighet. De ickesocialistiska partierna i har stött detta krav bl. a. genom reservationeri skatteutskottet. Vi har nämligen ansett att beskattningsvärdet är ringa medhänsyn tiU det myckna arbete som vedeldningen och framtagningen av bränsletfrån skogen innebär. Vi har även ansett att denna uppröjning i skogen, om mantar tiU vara spillved, är av intresse ur miUövårdssynpunkt. I anvisningar anges ett relativt högtbelopp för hur mycket detta fria bränsle skall tas upp tiU i deklarationen,särskilt med hänsynstagande tiU hur billigt det har varit att uppvärma ett husmed oljeeldning. Fritt vedbränsle för ett hus på fem rum och kök, som ju inteär så ovanligt i våra bygder, skaU för beskattning upptas tUl ett värde av ca500 kronor. Kostnaden vid oljeeldning i motsvarande fastighetsstorlek har efterde gamla priserna legat endast några hundralappar högre. Detta har naturligtnog bidragit tUl en ökad användning av olja i stället för ved. Vi reservanter kan inte finna annat än att det framfördakravet är mycket väl motiverat. Det är också ägnat att vara till nytta förlandet. Vi anser att det vore en nationalekonomisk vinst om vi i störreutsträckning än hade möjlighet att använda inhemskt bränsle. Jag ber att få yrka bifaU tUl reservationen. den 17 aprU 1974 Slopande av beskattningen av fritt bränsle frän egenfastighet HerrANDERSSON i (c): Jordbrukare och rörelseidkare får ju skattaför de naturauttag som görs inom jordbruket eller rörelsen, och det är helt isin ordning. Denna form av beskattning av naturaförmåner accepteras väl ocksåöver hela fältet, med undantag just för det s. k. fria bränslet. Attjordbmkarna och skogsägarna i gemen, i den mån de använder sig av ved föruppvärmning, är kritiska mot beskattningen av detta bränsle beror på att mananser det vara en utomordentligt ringa förmån. I regel går det ju så tUl attjordbrukaren-skogsägaren säljer den del av skogsprodukterna som det är möjligt attfinna avsättning för. Sedan tar han vara på toppar och grenar och i övrigtsådant bränsle som är osäljbart. Han har att välja mellan att låta dettaavfallsvirke ligga kvar i skogen, ruttna och vålla en del skadegörelse genomatt det blir härd för insekter m. m. eller att arbeta upp det och på det sättetgöra en skogsvårdande insats. Men då skaU han enligt de anvisningar som gäUerbetala skatt. Det är, som i har påpekat, fråga om enförmån som värderas tUl låt oss säga meUan 500 och . Det varierarnågot beroende på var i landet fastigheten är belägen. I de fyra nordligastelänen gäller något högre värden än i landet i övrigt. Detta är väl baserat påden omständigheten att det åtgår mera bränsle i dessa län eftersom klimatet därär hårdare. Det rör sig här i huvudsak om små skogsägare ochsmåjordbrukare som med egen arbetskraft tar tiU vara avfallet vid röjningar ochupprensningar i skogen samt det som blir över vid skogsavverkningar, alltså detsom inte är säUbart. Har detta bränsle verkligen något skattemässigt värde? Vireservanter förmenar att det värdet är så ringa att det inte finns någonanledning att ta upp det tiU beskattning. Vissa andra mindre förmåner för t.ex. löntagare upp tUl ett värde av behöver enligtförfattningsbestämmelserna inte tas upp till beskattning. Vi menar att denavfallsved som jordbrukare-skogsägare tar till vara har så ringa värde att detinte finns anledning att ta upp det tiU beskattning. Jag ansluter mig, herr talman, till det yrkande som redanhar framstäUts av i . Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet I detta anförande instämde herrar () ochMagnusson i Nennesholm (c). Jag skaU be att inledningsvis få instämma ide argument som i och i harframfört. Viär i aUa partier överens om att mindre förmåner som medborgarna har inte skallbeskattas. lämnar exempel på sådana förmåner i ett meddelandeinför taxering. JärnvägsanstäUds förmån av fria resor för sig ochfamiljen skaU ej beskattas. Lärares fria lunch vid övervakning av skolmåltidskaU ej beskattas. Skogsarbetares rätt tUl fri avfallsved skaU ej beskattas. De nämnda förmånerna beräknas inte överstiga ivärde . Inte heUer arbetstagarens rätt att själv avverkahusbehovsved i arbetsgivarens skog skaU beskattas. Den beräknas inte helleröverstiga ett värde av . Men så snart småbrukaren med några hektar skog awerkaregen husbehovsved skaU han skatta för värdet härav. Det kan t. o. m. gå tillså, att småbrukaren och hans vUlagranne industriarbetaren tUlsammans röjer uppi den förres skog, båda för att klara sin husbehovsved. Den förre skall dåskatta därför den senare inte. Det borde vara dags att slopa denna skatteplikt förbränsle från egen skog - av skogsvårdsskäl, av naturvårdsskäl, avfolkhushållsskäl och av rimlighetsskäl. Jag ber att få yrka bifall tiU reservationen. I detta anförande instämde herrar i (fp)och i (fp). Det förefaller som om jag skulle tala förutskottet, trots att jag inte tiUhör det. Jag viU först säga att det finns en del ganskabesynnerliga skatteexperter i detta hus, vUka tiU varje pris jagarskatteavdrag och befrielse från skatt. tog jag mig tid att räkna hurmånga motioner som hade lämnats in under den aUmänna motionstiden med yrkandenom skatteavdrag, och det visade sig vara flera hundra. Skulle man ha bifalUtalla dessa, hade det inte blivit någon skatt kvar. Man skulle då ha urholkathela skattesystemet. Jag viU i stället hävda den principen, som jag omfattatsedan länge, att alla konstruerade avdrag skaU slopas. Jag syftar då inte påavdrag som är nödvändiga för inkomstens förvärvande - sådana finns. Om man togbort aUa de konstmerade avdragen, skuUe man kunna sänka skatten för alla i vårtland, alltså även för dem som bäst skuUe behöva det. Jag vågarpåstå att vi inte betalar skatt i vårt land efter skatteförmåga Det är förmågan att deklarera som avgör hur mycket manbetalar i skatt, och detta förhåUande slår kolossalt orättvist. Man kan föra indetta resonemang även i den här frågan, ty det gäUer nu att ta bort en mycketlindrig beskattning av en förmån som jordbrukare har. Det är en mycket Undrigbeskattning, eftersom denna förmån tas upp till ett synnerligen lågt värde. Inte heller har någon tidigare pekat på det förhåUandetatt värdet skall sänkas ytterligare på det virke man tar med sig ur skogen, omdetta är av dålig kvaUtet. Det är en viktig synpunkt. Ingen har heller nämntatt den föreslagna skattebefrielsen, om den genomförs, kommer att gäUa ävenprima virke. Det gäller inte bara torra grenar som samlas ihop, såsom reservanternavUl göra gäUande, utan skattebefrielsen skulle även träda i kraft om man tarhem prima virke för att värma upp sitt hus med. Detta är i så fall faktisktingen liten förmån. Det sämsta argument man kan anföra är väl att oljeprisetstigit, så att uppvärmningen med oUeeldning blivit dyrare. Det skulleytterligare förstora orättvisorna om lantbrukarna, som aUa andra människorskall betala mer för uppvärmningen av sina hem, befrias från den liUa utgiftdet här gäller. Det förhåUandet att oljepriserna stigit borde i ställetegentligen föranleda motioner om höjning av värderingsnormerna för att bringavedeldande skogsägares utgifter i paritet med de kostnader som andra människorhar. Ytterligare en aspekt är att många jordbrukare får göraavdrag i deklarationen för kostnaden för anlitande av lejd arbetskraft somsamlar ihop veden. Den mest elementära skatteregeln av aUa är att om man fårgöra avdrag för en kostnad, måste man ocksä ta upp den inkomst som den avsersom en inkomst i deklarationen. Den regeln skulle man ju gå ifrån i detta fall. Det är naturligtvis riktigt att det nationalekonomiskt ärfördelaktigt om det virke det gäller tUlvaratas. Det framhåUs därför också attom skatteplikten avskaffas, kommer fler att tUlvarata detta bränsle. Men man kanlika lätt vända på resonemanget. Vet jordbrukaren om att han blir beskattadmycket lindrigt för denna förmån, säger han sig nog ocksä att han skall ta varapå virket. Om man anlägger den nationalekonomiska aspekten att det är viktigtatt jordbrukarna tar vara på detta virke, undrar jag därför om man inte istället bör följa den linjen att detta bränsle skall beskattas. sade att det gäller en mindre förmån. Det äringen liten förmån det är fråga om.