prot · FX09101 · 1974-12-31 00:00:00 — Fabriksledningen har hindrat annanföreiagsamhel från all utvecklas och därigenom stärkt sin dominans. Deltabidrar lill all hela nu hotas av avfolkning. Vissaansträngningar görs för all skaffa en ersätlningsinduslri. IndustriministerRune uttalade i en inlerpellalionsdebail alt hanutgick från "all Cemenia i första hand aktivt bidrar med eUiblerandel avannan sysselsätining på orlen". Ullalandei liknar mer en allmän förhoppningiin ell besked lill arbetarna i cemenifabriken. Enligl tidnings-reportage, bl.a. i Aflonbladel, tycks bitter resignation råda bland invånarna i . Deförväntar sig inga välgärningar från del privaikapiialisiiska Cemenia. Eiiminimikrav från siaismakiernas sida borde naiurligivis varil all förelagetålagts all inle avskeda en enda arbetare innan nyii arbele kunde erbjudas. Delär inte enbart som drabbas av byggkapilalels koncenlra-lionsprocess.Enligl Cemenias slruklurutredning försvinner 160 arbeten vid fabrikerna iKöping och . Vidare läggs kalkbrotlel i ner där ell 40-lalarbetare, hårt knutna lill bygden genom egna hem, ställs ulan arbeten. I Köpingförsvinner 60 arbeten i cemenlvarufabriken efler nedläggning. Den 14 oktoberfick 200 anställda vid i ell meddelande frånCemenias företagsledning som innebär att lillverk-ningen skall läggas nedtroligen före . kommun och arbetsförmedlingen hade ickeförvarnats, länsarbetsnämnden i informerades i ell brevfrån förelaget. Fabriken kommer au läggas ned efler verksamhet iSödertälje. Från Cemenias sida anförs dålig lönsamhet som orsakoch man skyller på prisstoppet, ökade produktionskostnader och minskathusbyggande. Helabyggämnesindusirin kännetecknas av en enorm kapitalkoncentration där IndustriAB Euroc blivit helt dominerande. Kapitalel har integrerats både horisontaltoch vertikall, dvs. Euroc söker få monopol på material-tillverkning samiidigisom man vill äga råvarorna och behärska förädlingen fram lill färdig produkt,alltså färdig byggnad. Skadeverkningarnaför samhället är stora. Byggkostnaderna och därmed hyrorna skjuter i höjdensamtidigi som de anställda inom Euroc far sin utkomst underställd direktörernasgodtycke. Förväntningar om samhällsansvar utöver del lagligt laslslällda fråndenna privaikapiialisiiska storkoncern saknar verklighetsförankring. Koncernensansvar gäller enbart all ge sina aktieägare största, möjliga utdelning. "Strukturrationaliseringen" inom Cemenia är ett led i delta. I etttotalt samhällsperspektiv, där människorna siod i centrum, skulle inle helasamhällen hotas av nedläggning. Byggämnesindusirinutgör av landets totala produktion. En koncern dominerar heltoch har skaffat sig monopol på flera vikliga basmaterial i byggandet. Dess maktär enorm och har betydelse för alla i landet. Del är ell så vitaltsamhällsintresse all staten måsle ingripa mol Eurocs monopolslällning genom elldirekt övertagande. Medstöd av del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd all lill herrindusiriminislern få rikla följande frågor: Ämnar regeringen la upp fråganom försiailigande av eller vidgat inflytande över Euroc? Vilka åtgärder har vidtagitsför all lösa sysselsäiiningsfrågan för befolkningen i ? Ämnar regeringen ge Euroc någotgenerellt föreläggande med anledning av förelagets avskedanden i samband medomslruklurering? § 29Interpellation nr 104 ang. kontrollen av hälso- och miljöfarliga ämnen Ordet lämnades på begärantill (), somyttrade: En rad problem i arbetsmiljön, kopplade lill hälsofarliga ämnen ochprodukter, har aktualiserats under senare lid. Många arbetare, framför alllinom plasiinduslrin, har en arbelsmiljö där kännedomen om kemiska ämnen ochprodukter är oiilllredsslällande och som i sig har många dolda hälsorisker.Även i de fall där riskerna är kända finns många exempel på arbetsplalser därkontrollen från såväl lörelagel som myndigheterna är otillfredsställande ochdär brist på konkreta åtgärder orsakar allvariiga risksituationer. I allt större omfattninguppslår nya problem, som hänger samman med de kemiska ämnenaslångtidseffekter. Ett uppseendeväckande sådant exempel är vinylklorid, ellannai flygbränslet MC-77. Flera liknande risker, förorsakade av ämnen ochprodukter som är vitt spridda i arbetsmiljön, finns. Det måsle anses heltotillfredsställande om man, som ofia händer, får kunskap om dessa risker i ellså senl skede alt skadorna redan är allvarliga. Experter frånWHO:scancerlbrskningsorganisation (lARC), New '*'ork Äca-demy of Sciences ochden amerikanska arbelarskyddsmyndighelen (OSHA) är eniga om alt sambandetmellan angiosarkom i levern och exposition för vinylklorid måsle ansesklarlagt. Om även andra cancerformer kan uppträda hos människan är fortfarandeoklart. Djurförsök talar för ökad cancerförekomst vid koncentrationer ner lill50 ppm, varför expertisen rekommenderar all människor ej ulsälls för någonvinylkloridexposilion alls. Genomden nya lagen om hälso- och miljöfarliga varor har samhället fått en unikmöjlighet att begränsa flödet av nya produkter med skadliga eller okända effekterpå människans hälsa och miljö. fastslog all del är av störstabetydelse alt redan en på goda vetenskapliga grunder uppkommen misstanke omskaderisker bör utgöra tillräcklig grund för ingripande. Delta innebär, sompropositionen också påpekade, all en producent som vill marknadsföra enoiillräckligi känd vara som han har grundad anledning ania vara farlig frånhälso- och miljöskyddssynpunkt, vare sig det finns vetenskapliga eller eljeslgodtagbara indikationer på risken, måsle beakta deima risk vid bedömningen avom han skall marknadsföra varan eller inte. Myndigheterna behöver inte väntamed ell ingripande till dess skador har inträffat. Producenten måste, så längtdet pä vetenskapens nuvarande ståndpunkt är möjligt, bevisa atl misstanken ärogrundad - den s. k. omvända bevisbördan. Lagen ger rätt för regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer all ingripa mot eller lolalförbjuda olikakemiska varor. En särskild produklkonirollnämnd prövar tillämpningen avlagstiftningen. Värdetav den nya lagen ligger dock hell i hur den tillämpas. anser atl lagen genom sin existens är lillräcklig för allavskräcka tillverkare från alt utveckla miljöfarliga produkter, blir möjlighetenall förbjuda en vara på enbart misstankar i del närmaste värdelös. Del är fögairoligi all ingripande mol produkter på enbart misstanke kommer atl ske därestinle ens de produkter förbjuds som flnns på marknaden och där häLso- ochmiljöfarligheten är säkert bevisad. Sådana produkter som innebär slor hälso-och miljöfara är de som innehåller de mycket giftiga tungmetallernakvicksilver, bly och kadmium: exempelvis färgänmen i plast och keramisk glasyr(kadmium), stabilisatorer i plasi (bly och kadmium), bekämpningsmedel(kvicksilver), tillsatsämnen i bensin (bly), i krislallglasyr och glasyr (bly),i målarfärg och i elektriska batterier (kadmium, bly och kvicksilver ivarierande grad). .rbelarskyddsslyrelsensi går meddelade nya gränsvärden för luftföroreningar blir ell verksamthjälpmedel för atl skydda arbetarna. Även arbetarskyddslagen med denförsiärkla rätten för skyddsombuden alt ingripa mot farliga arbetsplatser ökarmöjligheterna till skydd för arbetarnas hälsa. Trois alt dessa nya lagarendasi verkat förhållandevis kort lid har man anledning fråga sig om inleresurserna för produktkontrollnämndens del är alltför knappa. au få en överblick över alla giftiga ämnen pä arbetsplatserna är atl åläggaföretagen en obligatorisk redovisningsskyldighet gentemot sam-hällel avomfattning, art och behandling av det induslriella avfallet. Ett väl fungeranderapporteringssystem beträffande olika slag av industriavfall är föruisäiiningenför all samhället skall kunna uiöva den erforderliga kontrollen och kunnabedöma behovet och arten av särskilda behandlingsanläggningar. Motbakgrund av vad som anförts anhåller jag om kammarens lillsiånd att lill herrjordbruksministern ställa följande frågor; Delarjordbruksministern uppfattningen alt produktkonlrollnämnden bör verka aktivt? ÄrJordbruksministern villig ge en redovisning för de ämnen sompro-duklkonlrollnämnden hiitills ingripit mol? Ärjordbruksministern beredd föreslå loialförbud mot kända farliga ämnen somkadmium, bly och kvicksilver? Ärjordbruksministern beredd förorda en obligatorisk deklaralionsplikt lillsamhället beträffande art, omfatlning och behandling av det industriellaavfallet? § 30Interpellation nr 105 ang. företagens skyldighet att lämna uppgifter tillstatliga myndigheter Ordel lämnades på begärantill i (fp), som yttrade: ställs så stora krav på förslagen ati lämna uppgifter för olikaändamål och medverka i uppbörden av olika skaller, all del olvi-velakiigt ärbefogat atl tala om blankeilraseri. Många företagare upplever ivångel all lämnauppgifter lill kommunala och statliga myndigheter som en växande börda. Ällimerlid måsle läggas ner på all la fram och sammanställa uppgifterna. Bördanupplevs inte som mindre lung när man gång efter annan kan konstatera alllikartade uppgifter ofta begärs från olika håll - men sällan vid samma tidpunktoch sällan så all ylleriigare arbetsinsats inle behövs. År1965 framhöll allmänna beredningsutskoilei i ell yttrande (nr 30) att man försin del kunde "vitsorda all den företagarna åliggande skyldigheten allårligen lämna en rad uppgifter till olika myndigheter medför vissa besvärlighetericke minsl för de mindre företagare, vilka icke har möjlighet all anställasärskild arbetskraft för detla arbele. I den män uppgiftslämnandet kanförenklas och rationaliseras bör det också ske." Mot den bakgrundenförordade ulskoliet en utredning om "samordning och förenkling av de uppgifts-ochuppbördsskyldigheter som av del allmänna ålägges förelagen". En enhälligriksdag följde uiskoiiel. Sedanallmänna beredningsutskoilei gjorde sitt uttalande har för-flulil. Underden tiden har uppgiftstryckel på företagen växt ylleriigare, bl. a. som enföljd av den ökade efterfrågan på statistik i olika .sammanhang. Den samordningoch förenkling som utskoUel förordade är därför än mer motiverad och angelägeni dag. Trots della tycks viljan all verkligen åstadkomma en lättnad iuppgiftsskyldighelen för förelagen vara ringa. Först1969 villfor regeringen önskan om en utredning. Denna utredning -utredningen om förelagens uppgiflsplikl - har efler nära arbele ännuinle kommii fram med någol förslag lill lösning. Och man kan förmoda all deförslag om förenklingar och lättnader som kan komma, inte på långavägar balanserar ökningen i uppgiftsmängd som lörflulil sedanulredningen lillsaites. Delär inle rimligt all ell förhållandevis så begränsat problem som detta inlekunnat lösas på de som förflutit .sedan begärde en översyn.Utredningsarbetet måsle därför föras fram lill ell snabbt slut och ell förslagläggas fram för . Enligldirektiven är utredningen förhindrad all la upp den väsentliga frågan omersäilning för uppgifts- och uppbördsskyldighelen. Del är en olyckligbegränsning av uppdraget. För särskilt de mindre förelagen är del förenat medstora kostnader i lid all ta fram de erforderliga uppgifterna ellersammanställa skatieredovisningar - lid som måste las från andra vä-seniliga göromål.Ell ersällningssysiem skulle göra del möjligt för dessa företag atl anställapersoner för att la hand om uppgifts- och uppbördsfrågorna. Eu sådant skullesäkert också göra det lättare all åstadkomma en rimlig balans mellanmyndigheternas behov av uppgifter och förelagens kostnader för atl ta fram dem. Medhänvisning lill vad jag anfört hemställer jag om kammarens tillstånd all tillherr finansministern siälUi följande frågor; Avser finansministern atl lanågot iniiiaiiv för atl påskynda arbetet i ulredningen om företagensuppgiftsplikt? Är finansministern beredd atlge ulredningen i uppdrag all i en andra etapp la upp frågan om ersättning lillförelagen för deras medverkan vid uppgiftslämning och skalleuppbörd? § 31Interpellation nr 106 om åtgärder för att reservera jordbruksmark förlivsmedelsproduktion Ordet lämnades pä begärantill (), som yttrade: Våra framväxande samhällen med industri- och bosiadsui-byggnad,vägbyggen, golflanor, flygfält m. m. tar i anspråk alll större mark- Utbyggnaden skertill en del inom skogbevuxen eller på annat sätt svårforcerad mark men inlesällan ianspråktages åkerjord - inle minsl därför all dess utnyttjande oflastär mindre kostnadskrävande. Densvenska åkerjorden är genomsnitlligt av mycket hög kvalitet - den skånska hörlill de bäsia i världen. underströk della i ellyttrande över motioner lill landsmölel och hänvisade lill partielsmiljöprogram där del bl. a. heier: "Jordbrukels rätl lill våra värdefullasteodlingsjordar bör hävdas." a. aii "rekommendera kommunall aktiva atl i detkommunala planeringsarbetet hävda jordbrukels rätt till de goda odlingsjordarnaoch atl uppdra ål partistyrelsen all verka för åtgärder till skydd föråkerjorden". Endastnägra fS timmars flygresa frän oss svälter miljoner medmänniskor! Medani-världens befolkning ökat med 22 miljoner har u-väridensökat med 134 miljoner Samiidigi har väridens bufferllager av i. ex. spannmålavsett för nödsituationer minskat så alt det enligl FAO endast täckernågra veckors behov. Problemet för u-väridens människor är inte bara all de ärmånga atl mätta och falliga utan även alt de har klimatet emot sig. Densemesterparadisets sol som vi uppskattar där är en förbannelse för dem när deskall driva jordbruk. Klimateti norr om har visal sig vara bland de bästa i väriden när detgäller att bedriva jordbruk. Växlande solskensdagar och regndagar ger chanslill goda skördar. måsle anstränga sig i högre grad än hillills alttillsammans med /och bidra lill världenslivsmedelsförsörjning. Sverigesjordbrukspolilik mäsie inriktas inte bara på värt lands självförsörjning utanäven på bidrag lill den svällande väridens behov. - När det gäller den svenskaåkerjorden måsle moitol för framliden vara: All mark lämpad förlivsmedelsproduktion skall användas för sådan! Ensnabb omprövning av vår politik för utnyttjande av jordbruksmark måsle äga rum. Medhänvisning lill det anförda hemställer jag om medgivande all lillherr jordbruksministern få rikla följande fråga: beredd alt - i avvaktan på jordbruksuiredningens kommande belänkande- förelägga förslag lill sådana provisoriskalagslifiningsåigärder atl jordbruksmark som är lämpad för livsmedelsproduktionreserveras för delta ändamål? Denna anhållan bordlades. 4 protokoll 1974. § 32Interpellation nr 107 om upphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. Ordetlämnades pä begäran till (), somyttrade: Redan efler några månaders tillvaro har tandvårdsförsäkringen skapatproblem som saknar motstycke i andra socialförsäkringar. Detta tyder på attförsäkringens konstruktion blivit olyckligt utformad. Inle minsl delbakomliggande hotet om en etableringskontroll vid försäkringens anlagande varen ur psykologisk synpunkt olycklig åtgärd. Den vilandeförklaring av allainträdesansökningar lill tandvårdsförsäkringen, som trädde i krafl ,har skapat allvarliga problem för både folkiandvåiden och den privatasektorn. Borisen från ell fåtal medgivna dispenser innebär vilandeförklaringenett nästan loiali etableringsstopp för alla landläkare och fär dessutom denolägenheten all nuvarande regionala olikheter i utbyggnaden av landvårdsservicenkonserveras och till och med ökas. Till detta kommer allvariiga socialaproblem. Vidarehar trappstegskonstruktionen av återbäringen lett till just sådana följder sommånga befarade: vuxenpalienterna hos privatpraktikerna hävdar bestämt aubehandlingsomgängarna skall innebära omfattande arbete även med mindrebrådskande ingrepp. Annars skulle de få börja ny behandlingsserie senare ochgå miste om högkosinadsskyddel. Tandläkarna varken tjänar eller förlorarmateriellt på della, men de känner naturligtvis en obehaglig press, efiersomsystemet skapar köer. Yrkesetiken kräver en utpräglad serviceanda, och dennasituation skapar verkligen samvetsnöd. Med en enhetlig återbäring kundepaiienlerna ta saken betydligt lugnare och mycket väl finna sig i att mindre trängandevårdbehov skjutes pä framliden. Vidareförsvåras den administrativa processen av ivåsiegssysiemei för återbäring.Pappersexercisen, som enligl planerna skulle ta endasi avlandläkarnas arbetstid i anspråk, har visal sig överträffa alla farhågor. Numåste kvällslimmarna las i anspråk för administration i stället för vårdarbete.En enhetlig åierbäringstaxa skulle alliså tvåfiildigt lätta det besvärandetrycket på privattandläkarna. Ävenförsäkringens personavgränsning har visal sig vara mycket olycklig. Barnen haruteslutits i förlitande pä folktandvårdens vårdansvar. Därmed hartjänstetandläkarna fltt en efterfrägesituation när det gäller barnen liknandeden som privatpraktikerna härmed avseende pade vuxna. Om även barnen fållinneslutas i försäkringen hade en ur vårdsynpunkt ulomordenlligl viktigförändring av eflerfrågeslrukluren inträffat i jämförelse med nuläget. Barnenhade då konkurrerat på samma villkor som de vuxna om privalprakiikernastjänster och därmed haft större möjligheter all få sitt relativt viktigare vårdbehovlillgodosell. Samiidigi hade folktandvården avlastats en del av efterfråganfrån barnen och fåll den ersatt med vuxeneflerfrågan. På sä säll hadeijänslelandläkarna fält den välkomna omväxling i arbeiei som vuxentandvårdeninnebär för dem. Vidare skulle de krav tillgodoses som fö- reskrivs förfolktandvården om en viss andel vuxentandvård med hänsyn till allijänsleiandläkarnas yrkeskunskaper måste uppräiihålläs. Många vuxna skullegärna tagit den lilla merkostnaden som det skulle innebära all ha enfamiljetandläkare. Det måste då som regel bli fråga om en privatpraktiker,efiersom fritt läkarval inom folktandvården knappast är möjligt, Ellblint slående etableringsstopp för alla som önskar öppna privatpraktik är enpassiv åtgärd som drabbar orättvist och för ijänslelandläkarna faktiskt innebären form av ivängsanslällning och för privatpraktikerna ett ingrepp inäringsfriheten. Denutlösta vilandeförklaringen har fåll svåra konsekvenser. När folktandvårdenhar full personalstyrka Rlr vakanser på privatpraktikersidan som uppstår genomdödsfall, flyttning eller pensionering inte fyllas. Hela palientkrelsar ställsulan landläkare. En annan konsekvens är all somliga, såväl privat-somIjänslelandläkare, ser sig tvingade alt flytta utomlands. Medhänvisning till vad jag här har anfört hemsiäMer jag om kammarens lillsiånd alllill herr socialministern ställa följande frågor: Är herr slalsrådel bereddmedverka lill 1, ell hävande avvilandeförklaringen för ansökningar om inträde i tandvårdsförsäkringen, 2, all en enhetlig älerbäringslaxaavlöser nuvarande iväslegssyslem, förslagsvis med en .så avpassad nivå mellande nu rådande, all den i stort sett ger samma återbäring för genomsnillelpatienter, 3, all tandvårdsförsäkringenspersonkrets utvidgas så att den omfattar alla? § 33Interpellation nr 108 ang. icke-spridningsavtalet i fråga om kärnvapen Ordet lämnades pä begärantill (vpk), somyttrade: Den politiska avspänningsprocessen har inle följts av någol verkligtgenombron för strävandena au begränsa och minska de strategiska rustningarna.Tvärtom har offlciella övergång lill en "counlerforce stralegy"i fråga om kärnvapnen minskal utsikterna lill positiva resultat vid defortsatta SALT-förhandlingarna mellan och , I sin femieårsbok, 1974, har inlernalionellafredsforskningsinsliiui med skärpa varnat för counterforce-slralegin och för enannan utveckling inom kärnvapenlekniken, som är om möjligt lika oroande,nämligen planerna au bl. a, i införliva s. k. taktiska kärnvapen medde konventionella iruppslagens arsenal. Delständigt ökade antalet kärnvapen ökar risken för atl eii kärnvapenkrig kanbryta ut genom olyckshändelse, felberäkning eller hell enkelt genom all någon officermed fingrarna på tryckknappen löper amok. Samtidigtfinns överallt och i nära nog alla kretsar en oro över möjligheierna atlkärnvapnen sprids ytterligare. Flertalet stater har undertecknaticke-spridningsavlalel av 1968, men endast en minoritet har ratificerat del,och två kärnvapenmakier, och , har vägrat all ansluta sig lilldel. Tillämpningen av konirollsysiemei i enlighet med icke-spridnings-avlaleivilar på del inlernalionella alomenergiorganel, lAEA, som i sina senasteårsrapporter uttrycker oro över alt många av signalärmaklerna ännu inle tecknatunderavlal med lAEA, "Ellfullständigt provslopp och ell strikt fasthällande från alla staters sida vidicke-spridningsavlalel skulle minska oron, ge nytt liv ål avtalels innehåll ochIAEA:s stadga samt utgöra ell positivt steg i riktning mol användandet avkärnkraften enbart för fredliga ändamål", sade generaldirektörSigvard , när han presenterade årsrapporten inför FN:s generalförsamling1973, Fråganom icke-spridningsavtalel har senare utförligt behandlats i SIPRI:s bok problems, som utkom , I okiobernumrei avForeign Afftiirs har tvä amerikanska författare, senator , Slevenson ochprofessor , Queslor, kraftigt understrukit viklen av all konstruktivaåtgärder kommer lill slånd snabbi för att hejda en process som snart kan varaomöjlig atl stoppa. Bådei SIPRks bok och i senator artikel framhålls de möjligheter som densignalerade världskonferensen om icke-spridningsavtalet kan ge. Moldenna bakgrund anhåller jag alt till herr utrikesministern få rikla följandefniga: Ärulrikfsminislern beredd atl ge en ulföriig redogörelse för dennuvarande situationen beträffande icke-spridningsavialel i fråga om kärnvapen,IAEä:s kontrollsysiem, Sverigesunderavlal med lAEA och dess tillämpning samt de åtgärder regeringen förberederför atl bidra lill framgång för ? § 34Interpellation nr 109 om lagfäst medbestämmanderätt för anställda i aktiebolag Ordet lämnades på begärantill HerrMUNDEBO (fp), som yttrade: har vid sidan av löntagarorganisationernaspelat en pådrivande roll för all ge de anställda vidgat inflytande inomarbetslivet, I en rad motioner och skrifter har inriktningen av det arbelsdemokratiskaarbetet utförligt diskuterats och konkreta program skisserats. Utgångspunktenhar därvid varit att beslutsstrukturen inom företag och förvaltning måsteändras så att de anställda tillförsäkras inflytande, insyn ochrnedbestämmeanderäit på alla nivåer. de anställda, vidgadebefogenheter och beslutsräli för företagsnämnderna i bl. a. arbetsmiljöfrägor,avskaffande av § 32-principen samt rätt för de anställda lill andel iförelagens kapitalbildning är några av de krav som förts fram. Fleravikliga beslut på arbetsdemokratins och arbetsmiljöns område, som tillgodosereller ligger i linje med folkpartiels krav, har fatlais under senare årsamtidigt som försöksverksamheten successivt fäll alll större omfattning. Delär en glädjande utveckling, som återspeglar en växande uppslutning kring kravenpå maktspridning och medbesiämmanderäll för de anställda. Delarbetsdeinokraiiska arbelel befinner sig emellertid fortfarande i ellinledningsskede. Viktiga resultat har uppnåtts - del är sant - men gällerdet all gå vidare. Insatserna bör i första hand inriktas pä två områden: denenskildes situation i produktionen samt representationen förde anställda i debeslutande organen inom företag och förvaltning. I del förstnämnda falletgäller det all få lill stånd förändringar av arbelsmiljö och produktionsförhållanden,säattden enskilde får bättre möjligheter all direkt påverka den egnaarbelssiiualionen. Det innebär bl. a. all föråldrade former för arbetsgivarensrätt att leda och fördela arbelel bör avskaffas. 1 del senare fallet är del bl.a. fråga om all vidareutveckla slyrelserepresentationen för de anställda och påsikl ge dem en med kapitalägarna likvärdig ställning. Det bör ske inom ramenför en hy aktiebolagslag. Dennuvarande lagen bygger på ell snävt s.k. iniressenibegrepp. Den syftar i förstahand till att reglera ägarnas inbördes förhållanden och skydda intressena hosdem som skjuter lill kapitalet. Lagen förulsäller all ägarna styr medverkställande myndighet och tillerkänner endast dem ett direkt infiytande påföretagels ledning.