prot · FX0953 · 1974-12-31 00:00:00 — Det norska tankfartyget med. en bruttodräktighetpå ca 33 000-registerton och en lastförmåga på avgick tidigt från med last av ca råoUadestinerad till . Lotsning av fartyget skedde på sträckanHöganäsTrelleborg, varefter det fortsatte utanlots. märktes, enligt uppgift i fartygets skeppsdagbok, en svagristning i fartyget. upptäckte man ombord att fartygets stävsjunkit ned och att fartyget fått babords slagsida. stoppade fartygettiUfälligt, och man upptäckte då att oljesjok kom upp till vattenytan vidfartygets sidor. Efter diverse manövrar med gång under varierande farter ochkurser stoppade fartyget natten tUl ett tiotaldistansminuter söder om . Även om utredningsförfarandet med anledning av sjöolyckanännu inte har avslutats, kan man med stöd av vad som framkommit bl. a. vidsjöförklaringen och vid dykarundersökningarmed rätt stor säkerhet anta att fartyget har haft grundkänning vid Kullagrundenkl. 19.55 varvid hål revs upp i fartygets botten genom vUka oUaläckte ut. Innan utredningsförfarandet är avslutat är jag inte beredd attytterligare kommentera olyckan och dess orsaker. Det första larmet att olja läckt ut från fartyget nåddekustbevakningen natten tUl . visste dåinte att fartyget haft grundkänning vid Kullagrunden,varvid huvuddelen av oUan snabbt hade läckt ut. Detta innebar att oljan medrådande vind- och strömförhållanden befann sig i eller i omedelbar närhet avstrandkanten redan när det första larmet gick ut. Den första kustbevakningsenheten var i närkontakt medfartyget natten tUl . Före gryningen befann sig tvåoUeskyddsfartyg och fyra bevakningsfartyg inom skadeområdet. tUlkalladesytterligare fartygsenheter från södra, östra och västra kustdistrikten.Därjämte disponerades ett flygplan och två helikoptrar, varav en från marinen,för flygspaning. I ett senare skede bidrog den danska oUeskyddsberedskapen medspaningsåtgärder i . En rörlig sambandscentral stationerades iTrelleborg som operationsbas för enheter. Fartyget var lastat med en mycket tung råoUa medasfaltliknande konsistens. Omkring natten tUl den 21 decemberupptäcktes några enstaka oUesjok på drift i lä om fartyget. Sjoken var en halvtill en meter tjocka och hade en yta av flera tiotal kvadratmeter. Med rådandeströmförhållanden hade sjoken en alltför stor levande kraft för att kunnaringas in ens med högsjölänsor. På ett tidigt stadium stod det klart att åtminstone sålänge pålandsvind rådde skulle huvuddelen av oUan ligga tryckt mot strandkantendär vattendjupet inte medgav fartyg att komma till. Däremotunderlättade de långgrunda stränderna oljans upptagning från landsidan. Dettaarbete utfördes av det kommunala brandförsvaret i första hand med hjälp avgrävmaskiner och skoplastare men tUl viss del även för hand. Endast en mindredel av oUan kunde sålunda tas upp med hjälp av fartygsburnautrustning för mekanisk upptagning. På grund av att oUan hade en mycket fast konsistens kundepraktiskt taget all oUa avlägsnas utan nämnvärda skador på stränderna.Särskilda insatser gjordes för att skydda naturreservatet utanförFalsterbonäset från oljeskador. Oljan samlades där ihop i tomfat som fördes medhelikopter tUl fastlandet. Detta arbete genomfördes i skytteltrafik tiU dessall olja - utan kvarstående skador - avlägsnats från . Av vad jag nu har redovisat framgår att mUjöskadorna pågrund av oUeutsläppet blivit mycket begränsade. Detta förhållande ser jag somresultatet av en målmedveten insats från såväl som detkommunala brandförsvarets sida, vUka organ hade ett nära samarbete under helabekämpningsoperationen. Givetvis har många viktiga lärdomar vunnits beträffandesåväl organisation, ledning och samband som materiel och bekämpningstaktik. den 2 aprU 1974 Ang. oljebekämpningen till havs 8 protokoll 1974. den 2 aprU 1974 Ang. oljebekätnp-ningen till havs Åtgärder iform av tekniska förbättringar av metoder och materiel för oUebekämpning tUlhavs behöver emellertid vidtas innan den svenska oUeskyddsberedskapen är fulltutbyggd. Sådana åtgärder ingår i de ansvariga myndigheternas normalaplanerings- och utvecklingsarbete inom ramen för de medel som statsmakternaanvisar för ändamålet. Låt mig först tacka kommunministern för detutföriiga svaret på min interpellation, även om jag dess värre inte kan kännamig särskilt tiU freds med svarets innehåll, eftersom det avslöjar brister idet svenska oljeskyddet. Jag inlämnade min interpellation den 10 januarimed.anledning av oljeutsläppen i samband med den norska tankern utanför föregående år. Vid ett flertaltillfällen har såväl i pressen som vid interpellationssvar här i riksdagenframhållits att vår beredskap inför oljeutsläpp tUl sjöss numera skuUe varatUlfredsställande. Tyvärr tyder på att så inte är faUet. Och såsent som redovisades i pressen att det fortfarande flöt i landJawachtaolja, bl. a. på de mUslånga sandstränderna norr om . Jag skall emellertid i detta mitt inlägg inte gå närmarein på vilka följder fått och kan komma att få för Skånesvidkommande, då detta kommer alt mera i detaU belysas av i ettefterföljande inlägg i denna debatt. Jag vUl i stället diskutera vårt oUeskyddeller rättare sagt vår beredskap inför oUeut-släppen ur mer allmännasynpunkter. Och för den som bor på är det naturligt att manspeciellt tar förhållandena där som utgångspunkt för sitt resonemang. Vi vet juatt det nya raffinaderiet vid snart skaU tas i bruk, och det måstedärför vara utomordentligt betydelsefullt att vårt oUeskydd i samband därmed verkUgenär tillfredsställande. Låt mig då först erinra om ett uttalande den 29 oktober1970 av gränschef ansvarig för oUeskyddet här i landet. Hansade då bl. a.:-"räknar man med att ha - det har vi på deninternationella arenan länsor som har betydande kapacitet. Jag kan ta ettexempel, en amerikansk länsa med 3/4 meters fribord och 1,7 metersdjupgående." Längre fram i den aktuella intervjun säger :"Allting beror på att beredskap och en genomtänkt organisation finns somskall sätta detta i funktion när det händer någonting." En av de deltagande i utfrågningen undrade då: "Finnsdet en sådan beredskap nu?" svarade: "Den är underuppbyggnad." Ny fråga: "När beräknas den bli färdig?" ;"." Chefen för det svenska oUeskyddet ansåg alltså hösten 1970att det fanns internationell tUlgång till länsor med 3/4 meters fribord och 1,7meters djupgående och med mycket hög kapacitet. I intervjun tillfrågades hanhuruvida det skulle bli möjligt att klara utsläpp av tiotusentals ton oUa. Motdenna bakgrund är det förvånande att det uppenbarUgen inte fanns dylika länsortUlgängliga i , dvs. i stort sett etl halvt årefter den av angivna lidpunkten, Detrörde sig för övrigt bara om drygt oUa och inteom , som man i intervjun uppgav att man skulle kunna skyddastränderna mot. Jag utgår från att de länsor som talade om i denaktuella intervjun inte disponeras av i annatfall skuUe de väl ha kommit till användning vid . För inte skallväl statsrådets uttalande i slutet av interpellationssvaret om kustbevakningensmålmedvetna insats tolkas så, att med berått mod avstod frånatt använda effektiva högsjölänsor, därför att man fann det lämpligast att låtaoljan flyta i land på stränderna, där brandförsvaret fick överta ansvaret förbekämpningen? I interpellationsdebatterna 1971 och 1973 uttalade jagfarhågor för att det svenska oUeskyddet i alltför hög grad hade inriktats påatt dispergera oUan, dvs. sänka den till havsbottnen i stället för att skaffautrustning för att omhänderta oUan. 1 dessa debatter hävdade statsrådet attmina farhågor var ogrundade och att man i varje fall kunde räkna medbetryggande tUlgång på länsor etc. Tyvärr kan jag inte finna annat än att minafarhågor varit välgrundade samt att tiUgången på länsor alltjämt är fögabetryggande. Enligt min mening har alltför stor del av tUlgängligaanslag använts för att anskaffa specialfartyg, vilkas värde vid oUebekämpningsynes vara betydligt överskattat. I har nästan hälftenav de tUlgängliga anslagen använts för fartygsanskaffning. 1 har mandäremot haft en helt annan policy och baserat sitt oljeskydd i första hand påbefintliga fartyg. Däremot satsar man hårt på att skaffa lämpliga länsor, somman utsätter för hårda prov i naturliga förhållanden, dvs. i Öppen sjö. Enligt en plan beräknade svenskatullverket att man 1974 skulle ha tUlgång utsjölänsor, lättare skärmlänsor och dessutom ytterligare 6 000 meterabsorbtions-länsor. Men enligt generaltullstyrelsens redovisning den 3september 1973, alltså , räknar man med att inteha tUlgång till mer än 1 900 meter högsjölänsor och kustlänsorsamt absorbtionslänsor. Speciellt anmärkningsvärt finner jag detvara att man inte har mer än 1 900 meter högsjölänsor tillgängliga den 30 juni1974, trots att man 1972 räknade med att man skulle ha länsorav denna typ. Vad är orsaken tUl detta? Såvitt jag kan förstå måste främstaanledningen vara att man skall ha tillgång tUl inte mindre än 27 specialfartygden : tre större och nio medelstora oljeskyddsfartyg, fyrakatamaraner och tretton arbetsbåtar. Denna omfattande fartygsanskaffning haruppenbarligen lett till att man saknat medel för inköp av erforderliga längderlämpliga högsjölänsor! Låt mig i detta sammanhang göra en jämförelse med vad ennorsk utredning kommit fram tUl skulle vara en rimlig avvägning mellanexempelvis länsor och båtar. Där har man räknat med att man skulle behöva länsor, medan det antal fartyg det skulle röra sig om är hör ochhäpna! en vaktbåt, en tankbåt och fyra andra, mindre båtar. SkUlnaden mellansvensk och norsk oUeskyddsorganlsation är verkligen uppseendeväckande ochkräver en förklaring från de svenska Ang. oljebekämpningen till havs Ang. oljebekämpningen till havs Mot bakgrund av vad jag här har anfört kan jag inte finnaannat än att tiUlverkets olyckliga satsning på specialfartyg medfört att vi förnärvarande ej har tillgång till ett oljeskydd med den kapacitet som förespegladesav gränschef . Så sent som har jag ien tidningsartikel sett lugnande försäkringar från iGöteborgsområdet om att beredskap mot oUeskador skulle vara god.Man poängterar i detta sammanhang att man har fått ett nytt katamaranfartygvilket skulle göra att beredskapen skulle vara mycket bättre än tidigare.Förklarligt men anmärkningsvärt - nog säger man i intervjun inte ett ord omvilken tillgång på högsjölänsor man har! Jag skulle viUa sluta detta inlägg med ett par frågor: Anser kommunministern att tillgången på högsjölänsor ochredskap m. m. för handhavandet av dem är betryggande? Om svaret är nej, vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaför att vi skaU ha tillgång till ett effektivt oljeskydd, när det nya raffinaderieti tas i bruk? , som inträffade den 20december 1973 sydost om och tämligen rakt utanför Smygehuk, vUketockså framgår av den skiss som jag visar på TV-skärmen, är den största olyckaav detta slag som hänt i vårt land. 1 200 m tiockoUa släpptes ut i vattnet ochvållade arbete och skador till ett värde som torde ligga över 2 mUjoner kronor.Alt skadorna på stränder och djurliv inte blev större kan endast tillskrivasvissa gynnsamma omständigheter, som rådde vid olyckstillfället. En vindvridningtUl frånlandsvind efter olyckan, närbekämpningsarbetet var som intensivast, hade kunnat sprida ut oUan till havsigen och förhindra att den bärgades. 1 så fall hade olja kunnat sköUa in överstränderna under åtskUliga år framåt. kunde bekämpningen genomföras med avsett resultat.Samtidigt gavs vissa dyrköpta erfarenheter, som givetvis bör läggas till grundför beredskapen och därmed spara både arbete och pengar. Jagnoterar med tillfredsställelse att kommunministern också tog upp den saken isitt anförande . När olyckan inträffade låg huvudansvaret fortfarande påvederbörande kommuner. Naturligtvis deltog södra kust-bevakningsdistriktel iarbetet, främst ute till havs, men operationerna på land kom i första hand attåvila och dess brandmyndigheter. Även dåvarande Rengskommun, numera en del av kommun och med långsträckta stränder både motÖstersjön och , berördes sedan oljan böriat driva in mot land. Av vind och strömmar fördes oljan snabbt in mot land. Manberäknar att redan under nattimmarna på olycksnatten av denutsläppta oUan fördes bort från olycksplatsen och in mot land. Den lade sig iett tiockt bälte, och av den skiss jag visar på TV-skärmen framgår vilkastränder som i första hand berördes. Även västerut har man funnit oUa, ochMåkläppen har blivit hårt drabbad. De främst drabbade stränderna täcker en sträcka av ca 4 mU från Smygehuk iöster tiU i väster. rapporterades oUaända bort vid Sandhammaren öster om och i höjd med i om atl olja kommit ända in i och i höjd med sig dess bättre vara falska. OUa som faktiskt fanns i norra delen avSundet kom inte från Jawachta utan tydligen från en båt sompassade på att sköUa ur sina tankar i Sundet. Svårt drabbat blev reservatet . HundratalsoUeskadade fåglar fick skjutas här men också på fastlandsstränderna. Många sominte påträffades gick en grym död till mötes sedan olja hade trängt genom detskyddande oljehöljet i deras fjäderdräkt och de helt enkelt frusit ihjäl i detkalla vattnet. Även för salarna, som gärna går upp på ,utgjorde oljan en fara. Jag hade själv personlig beröring med det förhällandetatt fåglarna drabbades. På annandag jul kom ordföranden i och lånade vår telefon för att tillkalla jaktpolis, som skulleskjuta undan oljeskadade fåglar nere på vår strand. Att insamlandet av oUan kunde ske både snabbt ocheffektivt berodde bl. a. på att tjockoUan i det kalla vattnet stelnade tUlasfaltliknande konsistens. Hade denna olycka inträffat och endasttiUfälligheter råder här - hade oUan behållit sin flytande konsistens, ocholyckan hade blivit en katastrof av helt annan omfattning än den vi nu fick.Mil och åter mil av bästa badstränder, som utgör enrekreationsplats för tusentals människor, hade förstörts. Det är alltsånödvändigt att man gör allt för att förhindra ett upprepande av något Uknande iframtiden. Med tUlfredsställelse har vi som bor där nere och varitberörda av detta utsläpp noterat den utfästelse som kommunministern gjorde, attsjöfartsverket skall överväga behovet av skärpta lotsbestämmelser i av detta övervägande intresserar i hög grad en bred allmänhet.Likaså är en närmare redogörelse tUl aUmänheten för de bestämmelser som finns iden nyUgen träffade konventionen om på sin plats, vUka gäller bl. a.trafiken med djupgående fartyg och rapportering av fartyg med farliga laster.Hade sådan rapporteringsskyldighet förelegat vid olyckstillfäUet, hademeddelandet från Jawachta sannolikt kommit och inte med fem timmarsförsening. En annan omständighet förtiänar också att beaktas här. 1samband med sjöförklaringen, som avgavs i , dit Jawachta så småningomfördes, har bl. a. erfaret sjöfolk pekat på det förhållandet, alt de storatankrar som går in i tvingas att angöra för attavlämna den lots som går ombord i . Det betyder att de får lämna endjupare led längre ut, ge sig in på grundare vatten och dessutom tvingasnavigera bland aU den trafik som går ut och in i hamn. Om lotsenhade kunnat lämnas vid angöringsboj nr 5 i stället för att Jawachta nutvingades in till den inre angöringsbojen, hade med stor sannolikhet olyckankunnat undvikas. Vissa rederier vUl inte heller ta sådana risker, utan låterlotsen föUa med till . Det var på utgåendet från somJawachta råkade ur kurs och kom för nära KuUagrunden. Skall lots följa medgenom , faUer ju detta hot bort. I annat fall bör avlämnandet avlotsen i ändras. Ang. oljebekämpningen till havs Ang. oljebekämpningen till havs är det attskaffa och där stationera en snabbgående och sjösäker lotsbåt, som kan gålängre ut när den bordar fartyget och avhämtar lotsen. TUl sist en fråga till kommunministern om ersättningen förde kostnader som drabbar en kommun vid en olycka som denna. Jag skulle viUafråga, om kommunminislern är beredd att medverka till att drabbade kommuner fårfull täckning för sina kostnader. Det finns många teorier och uppfattningar omhur man bäst bekämpar oUeskador. Måhända är det en förklaring tUl den skUlnadmeUan och som råder i fråga om uppbyggnaden av oljeberedskapen. frågade om man inte hade högsjölänsor,eftersom det i annat fall vore underligt att man inte utnyttiade dem vidJawachtaolyckan. Orsaken till att man inte utnyttiade högsjölänsorna var välatt man fick vetskap om olyckan efter det att oUan hade läckt ut urbåten, och vindarna hade då redan drivit oljan tUl stränderna. 1 övrigt menarman att högsjölänsor inte med fördel hade kunnat användas för att ta hand om dedrivande oljesjok som påträffades . Man anser att detlämpligaste sättet att ta hand om myckel kompakta oUesjok - som det här varfråga om - är att fånga upp dem med en trål, och håller på attutarbeta en sådan metod. Det finns emellertid inga sådana trålaratt köpa på marknaden, utan här liksom i många andra fall när det gälleroUebekämpning krävs det ett eget utvecklingsarbete. Vad skulle ha hänt, om olyckan inträffat , näroljan hade varit lättflytande? Om jag minns rätt hade denna oUa en temperaturav , och det är väl inte troligt all värmen i vattnetens pä sommaren skuUe ha varit så hög att oUan fördenskull hade blivitlättflytande. På frågan från , om jag anser altoUebekämpningsbered-skapen är betryggande, vill jag svara att jag anser atlberedskapen är betryggande men att det finns skäl att fortsätta den uppbyggnadav oljebekämpningen som har pågått under en föUd' av år och med hänsynstagandetill de nya metoder och materiel som framkommer. Riksdagsrevisorerna har haft anledning titta påbekämpningen av oUa, och de har i en skrivelse uttalat sighärom: "Den företagna granskningen har gett ett allmänt intryck av attverket lagt ned ett målmedvetet arbete på att snabbt och till rimliga kostnaderlösa denna uppgift. Med hänsyn till den osäkerhet som alUjämt råder beträffandeeffektiviteten och verkningarna av olika metoder och bekämpningsmedel torde detvara riktigt att söka olika vägar för att lösa uppgifterna och att pröva olikatyper av fabrikat och materiel." Jag är villig medverka tUl att frågan om ersättning lUl dekommuner som har drabbats av oUeutsläppet frän Jawachta prövas i så positivanda som möjligt. Jag är medveten om att det kan finnas olikafilosofier om hur man bäst skall bekämpa oUa. På en punkt torde det emellertid inte rådaskiljaktiga uppfattningar bland dem som sysslar härmed och försöker sätta sigin i problemet. - Det finns över huvud taget ingen möjlighet att bekämpa oUatUl havs utan tillgång till länsor. Vad man gjorde i var att mankapitulerade och lät oUan rinna in mot stranden. Kan det anses vittna om att vihar en tillfredsstäUande beredskap? Det är inte så som sades här att all oUanefter hade kommit in tUl stranden, utan det läckte ut oUa frånfartyget under praktiskt tagel . Enligt uppgifter som jag har fått lär den oUa det här ärfråga om bli lättflytande redan . Jag har inte bevis på att det ärriktigt, men några personer har sagt att de har värmt upp den för att prova. Ärdet sant att den blir lättflytande vid så låg temperatur är det ett verkligtstort bekymmer. var oljans konsistens sådan att den var lätt att arbeta medvid stranden. Problemet är emellertid hur man skall bära sig åt föratt fånga in oUan innan den kommer in till stränderna. 1 har vi intekuster av den gynnsamma typ som finns -vid , där man kunde, köra medtraktorer ned till stranden och ta, hand om oUan. Försök med det vidBrofjordens klippväggar! Där tar sig inga traktorer ned inärheten av stranden. AUlså blir effekten att all oUa kommer att sköUas upp påklipporna, och man kommer över huvud tagel inte åt att bekämpa den. Det ärdärför som vi är så ängsliga när vi märker alt det inte finns tillgång tUllänsor. Än mer bekymrade blir vi förstås när man från ansvarigt håll anser attsituationen är i stort sett tillfredsställande. Det sades här att det bästa hade varit att ha tillgångtill en trål. Låt mig då bara påminna om att i fjolårels interpellationsdebattnämnde jag just det sättet att ta vara på oUa tiU havs. Jag sade att man börkoppla ihop länsor mellan två fiskebåtar och ätt man i stället för att användaspecialfartyg skall utnyttia båtar med fiskare och andra som verkligen kandenna teknik och på det sättet skumma ihop oUa. Det är roligt att man i alla fall har kommit en bitnärmare praktiska lösningar och inte bara sysslar med att skaffa specialfartygutan utrustning för att ta upp oUa tUl sjöss. Tyvärr saknar vi ännu exempel påatt man vid något enda oljeutsläpp till havs har lyckats ta upp mer än ettfåtal kubikmeter oUa, Det är iUavarslande när vi nu vet att vi kommer att få enkraftigt ökad oUetrafik, inte minst längs de bohuslänska kusterna. Ang. oljebekämpningen till havs FruFREDGARDH (c): Beträffande frågan om oUans konsistens ochhur den förhåller sig i vattnet vill jag endast säga att jag citerade ettuttalande av tullöverkontrollör ,B, , som var inkopplad på arbetet.Han säger: "Bärgningen hittUls har visat att det rör sig om oUaav mycket fast konsistens som praktiskt taget går att rulla ihop som enbeckmatta litan att den nämnvärt kletar av sig. Förhållandet skulle dock havarit ett helt annat om utsläppet inträffat när vatten- ochlufttemperatur varit en annan," Del visade sig också att t, o, m, vid denna lid fanns detolja som hade mjukats upp av vattnet och vållat besvär, inte minst på vissasteniga och den 2 aprU 1974 Ang. oljebekämpningen till havs TUI sist vUl jag bara tacka för det positiva uttalandet omersättningen till kommunerna. Jag hoppas att det skall kunna leda tillresultat. Överläggningen var härmed slutad. § 13 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj:ts propositioner nr 76 till näringsutskottet och nr 78 tilljustitieutskottet. § 14 Föredrogs och hänvisadesmotionema nr 1655 till utbildningsutskottet samt nr 1656 och 1657 tiUkulturutskottet. § 1 5 Föredrogs, men bordlades återkonstitutionsutskottets betänkanden nr 18 och 19, finansutskottets betänkandenr 12, skatteutskottets betänkanden nr 5 och 14-16, justitieutskottetsbetänkanden nr 2-5, försvarsutskottets betänkande nr 15,socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 14 och 15, kulturutskottetsbetänkanden nr 6-8 samt trafikutskottets betänkanden nr 1 och 9. § 16Herr talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skuUe justitieutskottets betänkanden nr 2, 5, 3 och 4 i nu angivenordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 17Interpellation nr 64 om åtgärder mot vattenföroreningar i älvsmynningsområde och Ordet lämnades på begäran till HerrLÖVENBORG (vpk), som yttrade; har man kunnat konstatera attvattnet i har utsatts för en allvarlig och fortgåendeförorening. Nedsmutsningen har sådan omfattning att den nu kan sägas omfattapraktiskt taget hela detta skärgårdsområde. Den allvarligaste föroreningskäUan har varit lätt attspåra. Det är ferrokromverket i Röyttä på finska sidan som alltsedan tUlkomstenhar tillåtits att släppa ut stora mängder föroreningar i älvs mynningsområde.Det har redan haft en påtaglig negativ inverkan på fisket. I avloppsvattnetfrån ferrokromverket föUer det med både gifter och tungmetaller. I storaområden av skärgården bildas nu beläggningar på nät och ryssjor. Utsläppen har varit kända , menvarken från finsk eller svensk sida har man gjort några allvarliga försök attstävja detta allvarliga miUöhot. Detta är ett område där fiske av tradition är enbetydelsefull näringsgren. Dels finns här ett betydande antal yrkesfiskare,dels är fisket i många fall en betydelsefull kompletterande näringsgren. helt naturligt att befolkningen i området känner stor oro över den Nr 53fortgående mUjöförstöringen. Men kritiken mot Outokumpus Oy:s Tisdaeen den ferrokromverk har hittUls inte haft någon verkan, utan utsläppenhar , 10-74 fortsatt isamma omfattning som . De utgör etl hot mot fisket--------------- som näringsgren och skadar skärgårdens vattenfauna på ett högstallvarligt sätt. planerar dessutom anläggandet av ettstålverk i , alltså i anslutning tUl det aktuella området. Man vet attett stålverk kräver stora mängder vatten för sin produktion, och helt nyligenhar den svensk-finska gränsälvskommissionen beviUat rätt att taväldiga mängder vatten från både älv och havet.