prot · FX0967 · 1974-12-31 00:00:00 — Till slut vUl jag bara konstatera attutskottets majoritet och herr statsrådet är överens i sakfrågan. Däremot menarreservanterna att något ändrat stäUningstagande från Kungl. Maj:ts sida när detgäller NedansiUans domsaga inte är motiverat. Detta skulle jag vilja säga somen konklusion av debatten. Sedan skulle jag för i ändå viUaframhålla att vi har fått reda på statsrådets inställning tUl dessafrågor. Det har alltså saknats förutsättningar i utskottet att ta hänsyn tillsynpunkter som redovisats. i kritiseradeutskottet för att vi inte kunde finna möjligheter till en samskrivning. Dettycker jag också var synd. Jag tror att många socialdemokrater i utskottetegentligen innerst inne delar justitieministerns uppfattning. Det är alltsåbeklagligt att det inte gick att få en samskrivning i de här frågorna. FrökenMATTSON (s): 1 likhet med vill jag ge minsyn på hur man skall sammanfatta denna diskussion. Denna sammanfattning har väl justitieministernpraktiskt taget redan gjort. Vi vill slå vakt om de möjligheter som givits tilljustitieministern och departementet att självständigt ta ställning i den härfrågan. Det är av rent formella skäl vi ansett oss behöva yrka avslag på motionen alltså beträffande delegationsrätten. Jag beratt få yrka bifall tUl reservationen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av fröken m. fl,, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 9 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av fröken m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls, § 10 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m.m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 12 i anledning av propositionen 1974:55 med förslag tUl lag omfortsatt gUtighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggandeav vissa våldsdåd med internationeU bakgrund jämte motioner. Fortsatt giltighet av den s. k. terrorist-kgen, m. m 1 propositionen 1974:55 hade Kungl, Maj;t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet över justitieärenden för den 28februari 1974, föreslagit att bifalla i propositionen framlagt förslagtiU lag om fortsatt giltighet av lagen (1973:162) om särskUda åtgärder tUlförebyggande av vissa våldsdåd med internationeU bakgrund, I propositionen hade föreslagitsatt den s.k. terroristlagen skulle få fortsatt giltighet tiU utgången av juni1975. 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:1625 avherr m, fl. (fp) vari hemställts att skuUe dels avslå propositionen 1974:55, dels begära förslag tiU de den 25 aprU 1974 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. ändringari utlänningslagen som erfordrades för bekämpande av vissa våldsdåd medinternationeU bakgmnd, dels ock besluta ge Kungl. Maj:t tUl känna vad som imotionen anförts om internationella överenskommelser inom ämnesområdet samt 1974:1641 av m. fl. (vpk) vari hemstäUtsatt skulle avslå propositionen 1974:55 om förlängning av lagen(1973:162) om särskUda åtgärder tiU förebyggande av vissa våldsdåd medinternationeU bakgmnd. A. att med avslagpå motionen 1974:1625, yrkandena A och B, och motionen 1974:1641 skulle bifaUa propositionen 1974:55, B. att riksdagenbeträffande intemationeUa överenskommelser om sanktioner mot terrordåd skulle avslå motionen 1974:1625, yrkande C. Reservation hade avgivits av herrPettersson i (vpk) som ansett att utskottet under A bort hemställa, att med bifaU tUlmotionen 1974:1641 och i anledning av motionen 1974:1625, yrkandena A och B,skulle avslå propositionen 1974:55. HerrLÖVENBORG (vpk): Det har gått ungefär den s. k.terroristlagen antogs av . kommunisterna gick emot denav en rad skäl, som vi återigen åberopar i motionen 1641 som föreligger tiUbehandling. Vi kritiserade den obestämdhet som var kännetecknande förlagförslagets formuleringar. Vi kritiserade utvidgningen av de särskUda möjligheternatUl telefonavlyssning och brevkontroU. Vikritiserade lagens mångfald av kautschukparagrafer. Vi påpekade också att det redan fanns lagliga möjligheteroch befogenheter att gå tUl attack mot terrorism och att lagen föUaktligen intekunde betraktas som nödvändig. Dessa invändningar kvarstår när man nu går in för attförlänga lagen. Vi yrkar därför avslag på förlängningen, av samma skäl somgällde för oss . Vi anser att terroristlagen är en farlig lag - inte främstför de s. k. terroristerna utan för rättssäkerheten i vårt eget land. sägsdet att lagen har använts med stor restriktivitet och att listan på s. k.presumtiva terrorister inte inrymmer mer än ett sextiotal personer. Inte flerän nio personer har utvisats, och de särskilda spaningsåtgärderna har inteanvänts i något fall. Men då måste man ju fråga sig: Behöver vi ha den härundantagslagen, som innehåller så många luddiga formuleringar och som kananvändas inte bara mot utländska medborgare utan indirekt också mot svenskar,som av en eller annan anledning har umgänge eUer kontakter med människor som ärmed i någon svartlistad organisation? I fjolnämndes två organisationer, Ustasja och Svarta september. åretsproposition har vUket vi också påpekar i motionen - begreppet Svartaseptember förvandlats tUl "vissa palestinska organisationer". Att lagen hittUls har använts med en viss restriktivitetger ingen garanti för framtiden. Det är fortfarande innehållet som måstegranskas, och det har inte förändrats. Invändningarna har fortfarande singiltighet. Det allvarligaste är att man sätter den grundläggandeprincipen om individuell ansvarighet ur spel. Principen är ju att man blirmisstänkt som presumtiv terrorist inte genom handlingar man begår utan genomatt man har anknytning till viss organisation. Det är något helt nytt i svenskträttsväsen och svensk lagstiftning. Regeringen skall svara för urvalet av svartlistadeorganisationer. Det är betryggande endast om man till litar påregeringens omdöme. Och även om man gjorde det, finns det ju ingenting somsäger att vi inte kan få en annan, mera reaktionär regering, som skulle kunnafylla på den här Ustan och fullt ut använda lagens alla möjligheter. gäller lagen, har det försäkrats, Ustasja, Svartaseptember och den japanska organisationen . Vad avser Svartaseptember är man inte ens säker på att den organisationen finns i sinnevärlden.Den japanska organisation som nämns har aldrig haft någon verksamhet påskandinavisk botten. Kvar står Ustasja som i hög grad är en realitet, men förden sakens skull hade man inte behövt stifta en lag som väckt oro i så vidakretsar och som ger så mycket utrymme att slå åt olika håU, så mycket utrymmeför subjektiva värderingar. Mot Ustasjarörelsen i borde för länge sedanha satts in de "hårdare tag" som man från höger så ofta kräver ipolisiära sammanhang. Men det hade kunnat göras utan terroristlagen, eftersomdenna fascistgrupp varit känd och har utmärkt sig bl. a. för terroroch mord mot sina jugoslaviska landsmän här i . Men genom terroristlagen kommer man inte åt dennafascistiska grupp, eftersom det här handlar om folk som harbefunnit sig i , som har fått politisk asyl här och som i många fall redanär svenska medborgare. Ustasja användes av regeringen för att rättfärdiga lagenstillkomst, men lagen är i det fallet, som jag påpekade, ett ganska trubbigtvapen. Däremot är lagens konstruktion sådan att den med större framgång kananvändas mot exempelvis personer som kan misstänkas vara med i eller hakontakter med den palestinska befrielserörelsen. Terrorism är ett svepande, vidsträcktbegrepp. De maktägande i de länder som behärskas av fascistiska diktaturer,styrda av den amerikanska imperialismen, ser naturligtvis sina ländersbefrielserörelser som ett utslag av terrorism. Det är ingenting nytt. De harintresse av att utmåla folkens berättigade kamp som ett utslag av desperatterrorism. De verkliga terroristerna i dagens värld är exempelvisNixon och hans mördarhand i , som har gått fram sommordänglar i . Det är juntan i . Det är andra oligarkiskafascistreginier i , som firar orgier i grymhet ochverklig terrorism mot sina folk. Men de omfattas inte av den svenskaterroristlagen, utan kan möjligen skyddas av den och ha nytta av den på olikasätt. den 25 aprU 1974 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. den 25 aprO 1974 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. Regeringens Usta innehåller, som jag nämnde, treorganisationer. Den diffusa organisationen september är med, men ipropositionen finner man också den svepande formuleringen "vissapalestinska organisationer". Det inger oro hos oss och hos arabiskamedborgare och palestinier som på olika sätt verkar för sina folks intressen istrid mot aggressionspolitik. Det är betecknande för inkonsekvensen i det härsammanhanget att regeringen inte med ett ord nämner den typ av terrorism somutvecklas av den israeliska staten. Över hela världen senast i vårt grannlandNorge härjar israeliska mordänglar, dömer sina offer utan rättegång ochföretar brutala exekutioner innan de återvänder hem och tas emot som hjältar. Mordet i i var ett upprörande exempel påden statsunderstödda terrorism som utövas av med folk som utbildas påhemmaplan och sedan skickas ut och opererar med hjälp av ambassader.Det mordet, herr talman, hade lika gärna kunnat ske i , och jag är säkerpå att trots vår terroristlag hade inte mördarbandet stoppats på Arlanda.Terroristlagen är nämligen enögd. Den riktar sig inte åt det hållet. Denisraeliska underrättelsetjänstens organ och , som rätteligenborde finnas pä regeringens lista, finns inte där. Så ligger det alltså tUl. Skulle man vara konsekvent,borde inte bara israeliska organisationer i utan också de israeliskastatsorganen ligga i toppen på regeringens svarta lista. Här handlar det ju omstatsunderstödd mord- och terroristverksamhet i stor skala. Allt det här - luddigheterna, inkonsekvenserna gör attvi betraktar terroristlagen med lika stor misstro som . Terrorism är ingen företeelse som vi viU försvara. Vi taravstånd från den individuella terrorn som ett oacceptabelt kampvapen även närden säger sig tjäna en god sak. Terrorism och mord på svensk mark måstesjälvfallet förhindras. Det har vi utan att tveka sagt tidigare, och det kan viupprepa än en gång för undvikande av demagogiska beskyllningar från lagensanhängare. Men detta är problem som man inte löser genom en lag som sätterrättssäkerheten i fara och inför den främmande principen att en personsanknytning till viss organisation också innebär att han automatiskt misstänksför att vara terrorist, för att vara brottsling. Det fanns redan före terroristlagen en hel arsenal avlagparagrafer. Redan tidigare gav utlänningslagens 34 § stort utrymme föravvisning eller inskränkning av friheten för utlänning som kunde misstänkas förbrott och brottsligt uppsåt. Och utan terroristlag kan häktning vidtagas närmisstanke om brott föreligger. Man har möjligheter att utfärda reseförbud, attgöra husrannsakan. Det finns lagar mot människorov, olaga tvång, olaga hot,sabotage, flygplanskapning osv. Det finns redan utan terroristlag möjlighetertUl telefonavlyssning, rätt att öppna brev osv. Men skillnaden är ju att dessalagar gäller alla. Terroristlagen riktar sin udd mot utlänningar, och det är isig motbjudande. I den rapport som kommissionen för förebyggande avpolitiska våldsdåd lade fram före lagens tillkomst hette det attföreslagen måste betraktas som extraordinära. Man hoppades att svenskarnaskulle sväUalagförslaget utan större larmande, eftersom lagen framför allt riktar sig motutlänningar. I rapporten hette det bl. a.: "Vi kan inom landet vänta ossen enhällig uppslutning kring åtgärder som kan antas utgöra effektiva vapen ikampen mot terrorismen, så länge åtgärderna inte i väsentlig grad inkräktar påenskilda medborgares grundläggande fri- och rättigheter." Det var alltså, som jag ser det, en cynisk spekulation iatt svenska folket skulle vara så egoistiskt att man inte brydde sig omkonsekvenserna, bara de inte drabbade en själv. Som bekant blev det inte så.Lagförslaget möttes av en hård opinionsstorm, som sträckte sig långt in i bådesocialdemokratiska och borgerliga led, I utskottets betänkande den här gången heter det att manmed de erfarenheter man nu har ännu inte kan avge några säkra omdömen omverkningarna av denna lagstiftning. Men så föUer i nästa mening: "DetförhåUandet att ett antal personer med viss anknytning tUl ansetts böraavvisas om de kommer hit och att funnit anledning att medstöd av terroristlagen begära utvisning av ett antal personer talar dock, somföredragande statsrådet framhåller, för att lagen svarar mot ett faktiskt behov." Jag tycker att detta är ett ganska fantastiskt exempel påcirkelbevisning. Här konstruerar man alltså en lag med mycket vaga ochtänjbara formuleringar som gör att människor utan bevisning kan stämplas som"presumtiva terrorister" därför att de kan "antas" eller"befaras" ha sympatier eller "verka för" grupp ellerorganisation som uppfattas som terroristisk. Sedan anser man lagensnödvändighet vara bevisad genom att just de kritiserade gummiparagrafernakunnat användas. Med samma krav på logik skulle man faktiskt kunna konstrueravilken tänjbar och snårig lag som helst och sedan säga att den var nödvändigdärför att den har använts. Vi anser fortfarande att lagen inte är nödvändig och harföUaktligen motionerat om avslag på dess förlängning. Jag ber alltså att fåyrka bifall tUl reservationen av i . den 25 aprU 1974 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. HerrSJÖHOLM (fp): När det gäller anförande kanjag instämma i en del och ta avstånd från en del. Jag är ense med honombeträffande de rättsliga aspekterna på denna lag. Men jag tycker att hansanförande skulle ha vunnit om han hade utelämnat en del av de politiska synpunktersom han här anförde. Det är alldeles självklart - och behöver inte framhållas -att vi skall skydda oss mot våldsdåd, inte minst mot de avskyvärda former avvåldsdåd med internationell bakgrund som tyvärr har bUvit vanliga. Men frågan ärhur vi skall skydda oss. Vi är nu några liberaler som har formulerat saken på detsättet, att man kan inte värna rättssamhället genom att förgå sig mot deprinciper som rättssamhället är uppbyggt på, och det är vad vi menar att mangör i detta fall. En av dessa principer är nämligen att för att man skall görarättsliga ingrepp mot en person måste man ha åtminstone misstanke om brottsligverksamhet när det gäller den personen. Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. riktas motjust den personen. Vi godtar i ett rättssamhälle inte principen att manskall kunna bli, som det heter på engelska, "guilty by association".Att man skall anses vara brottslig därför att andra personer antas varabrottsliga och att ingrepp skall kunna göras på den grunden, det är en principsom är främmande för våra rättstraditioner. Riksåklagaren har också i ettremissyttrande uttalat att terroristlagen i det avseendet strider mot derättstraditioner som är våra. Den princip som man nu ämnar godta innebär konkret att manskall kunna göra mycket djupgående rättsliga ingrepp mot en person därför atthan antas tUlhöra en organisation som man i sin tur antar har brottsligaavsikter. Det är således två antaganden man gör, och man behöver inte ens antaatt den person som man gör ingrepp mot är misstänkt för någonting, utan det ärtvå antaganden som är utanför den här personens räjong så att säga, och då kanman genomföra kroppsvisitation, telefonavlyssning, brevöppning och annat. Detär sannerligen betänkligt. Man behöver alltså inte ens misstänka själva personen föratt ha brottsliga avsikter. Detta anser jag vara ett övergrepp, och jag vUlgärna fråga dem som skall tala för utskottet om de verkligen godtar att det kankomma att inträffa att en helt oförvitlig människa blir utsatt för dessadjupgående ingrepp som jag nu talar om. Jag vill också fråga utskottets talesmänom de ändå inte godtar den princip som jag hoppas vi varit eniga om, att det ärbättre att tio syndare går fria än att man vidtar rättsliga åtgärder mot enenda som är oskyldig. Och är vi ense om den principen tycker jag att det skuUevara svårt att försvara den här lagen. Den tyngst vägande invändning som vi motionärer frånfolkpartiet , och jag - har gjort är just dennaatt det här helt strider mot de rättsprinciper som vi har i vårt land och somvi kanske är litet stolta över . Dessutom skuUe vi viUa ha, som vi sägeri vår motion, en översyn av utlänningslagstiftningen. Det kan ju hända att närden här typen av våldsbrott med internationell bakgrund dess värre blivit alltvanligare borde man se över utlänningslagstiftningen. Det vore bättre att mangjorde det och alltså såg över den normala lagstiftningen än att man skapar enundantagslagstiftning, som väl alltid måste framstå som dubiös i etträttssamhälle. Dessutom har vi menat att borde ge Kungl. Maj:t tillkänna vikten av ett förbättrat och fördjupat samarbete på internationellt planför att komma åt den här typen av brottslighet, som just kännetecknas av attvara internationellt betingad. Det pågår visserligen ett sådant arbete, men därfinns ytterligare mycket att göra. skulle jag, herr talman, gärna vilja yrka bifall tillmotionen, som vi tycker är bra. Men jag är väl medveten om det hopplösa i attställa ett sådant yrkande i denna församling, som har att inregistrerafärdigsydda åsikter, så jag kommer inte att göra det. Däremot yrkar jag bifalltill reservationen, för den är värdefull, eftersom den ändå slår fast detväsentliga i detta sammanhang, nämligen att man skall avslå kravet påförlängning av denna lag, som icke är förenlig med våra rättsprinciper. I dettaanförande instämde i (fp). HerrJOHANSSON i (c): Nr 67 När vi antog den s. k. terroristlagen uttryckte flera ja j talare sinolust över att vi hade känt oss nödsakade att anta den lagen. -iim,< 25 aprU 1974 Och helt naturligt känner man olust nar man konstaterar att internatio------------ nellkriminalitet och terror har trängt in över våra gränser. Jag vUl också Fortsatt giltighet av påståatt det inte finns någon större entusiasm hos oss när vi , "' - -terronst- säkerligenmed stor majoritet, kommer att förlänga lagens giltighetstid ett 'Sn, rn. Men vianser det vara nödvändigt att göra det. I justitieutskottet är det bara kommunisternasrepresentant som har ställt sig vid sidan om och yrkat avslag på propositionen55. Det förvånar mig för all del inte att vpk har den inställningen. Det ärinte att begära att man från det håUet skall ändra uppfattning så radikalt fråndet ena året tUl det andra. Som vi vet målade kommunisterna upp enbUd av det skräckregemente som skuUe komma att föras från svensk sida mot utlänningaroch invandrare efter lagens genomförande. Jag påstår också att kommunisternalyckades i sitt uppsåt att skapa en viss oro bland dessa kategorier människor.Vid sidan om vpk fanns det också andra skrämselgrupper som argumenterade motlagen om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund. I fjolårets debatt var det inte som taladeför kommunisterna. Det var en annan representant för somgjorde det och som betecknade den lag vi då antog som något av det allra värstasom hade beslutats här i . Även sade den gången att den 6aprU 1973 - jag har för mig att det var den dagen vi antog terroristlagen -skulle man rätteligen hissa flaggan på halv stång. Både kommunistiska partietstalesman och såg alltså den gången mycket mörkt på utvecklingen.Det hedrar att han varken eller har tagit tillsådana brösttoner eller använt sådana formuleringar som skulle ha motiverat ettingrepp av herr talmannen. Det gjorde däremot . Kommunisterna äri dag precis Uka enögda som de alltid varit när de diskuterat sådana härfrågor. De ser bara felen på den ena halvan i världen; på den andra halvan görman inga misstag. Jag vill nu påstå att denna lag ändå ger oss sådantrygghet att vi kan anta en förlängning av lagen . Det skräckregementesom det sades att regeringen och polisen skulle komma att föra har viinte sett något av. I propositionen om förlängning av terroristlagen finns deten redogörelse för lagens tillämpning. Där sägs det först att svenska myndigheter har antecknat drygt 60 personer som det skulle vara förenat med ett visst risktagande att låta komma in i landet. Den förteckningen har inte varit statisk , utan den har ändrats . Det är aUtså ett tecken på att registret hålls up to date. Man har det under bevakning. Om det föreligger anledning att ta bort någon person ur registret så gör man det, om det finns anledning därtill införs givetvis också nya namn. Det är namn på personer som tillhör vad vi i dagligt tal kallar för terroristorganisationer, och en del av de i förteckningen uppförda personerna har haft eller har anknytning av något slag till vårt land. Det är sålunda fel som och herr 45 den 25 aprU 1974 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m m. Sjöholmsade, att namnen i förteckningen väljs ut nästan av en slump. Alla personer somär upptagna där har som sagt haft en eller annan anknytning till vårt land, ochde har varit eller är engagerade i terroristorganisationer. Det framgår också av förteckningen att ingen av deantecknade personerna kommit tUl någon passkontrollort i sedan deuppförts i registret. Vi har alltså inte behövt använda lagen för att avvisanågon. Av redogörelsen framgår vidare att i tio fall harhemställt hos Kungl. Maj:t att utlänning som uppehäUer sig i riket skallutvisas eller ikläda sig vissa restriktioner för att få vistas här. I ett fall har regeringen lämnat en sådan framställningutan åtgärd, sedan det visat sig att den person som framställningen avsåglämnat landet. Om deandra fallen sägs i redogörelsen bara att de inte är avgjorda. Man kan naturligtvis med visst fog fråga sig varför dettagit så att avgöra dessa fall. Jag förmodar att statsrådet tartill orda litet längre fram under debatten, och då kunde det vara av värde attfå en redogörelse för det. Det har sagts mig men det är inte bekräftat attregeringen i konselj tagit stäUning tiU några av dessa fall. är känt för sin liberala utlänningslagstiftning.Jag vill påstå att vi efter det att terroristlagen nu tillämpats i ett årfortfarande kan anse oss ha en liberal utlänningslagstiftning. Det har underdenna tid inte förekommit någon brysk utkastning av utlänningar. Det är därföruppenbart att den skrämselpropaganda som fördes vinner föga gehör i dag.Terroristlagen är inte riktad mot de fredliga och laglydiga invandrare som villinordna sig i vårt samhäUe och acceptera våra samlevnadsregler. Jag vill påståatt terroristlagen är ett skydd för deras och tryggar deras rätt lugn tiUvaro i vårt land. Att man tycker sä också inom invandrargruppenvisar väl det faktum att vi under det år som gått inte hört någon oppositionmot terroristlagen. Först fördes en skrämselpropaganda mot den, men blandinvandrarna fick man snart klart för sig att kritikerna sköt över målet och attdet inte alls förhöll sig så som de sade. Terroristlagen är ett skydd förinvandrarna. Jag vill i likhet med rikspoUsstyrelsen påstå att dennalag också kan ha en avhållande effekt på de personer som rör sig i kretsar därvåld, hot eller tvång för politiska syften diskuteras, liksom vara avhållandepå de personer utom riket som planerar internationella våldsdåd. Har vi i vårt land varit förskonade från politiskavåldsdåd så är förhållandena ute i världen andra. Aldrig förr harväl så fruktansvärda våldsdåd utförts och gärningsmännen visat sig totaltUkgiltiga för oskyldiga människors liv och lidande, för att använda statsrådetsord. Terroristattacken på Roms flygplats är ett exempel, ochdet är ett exempel som jag tycker inte minst borde ta sig enfunderare över - tänk efter vad som kan hända här i vårt land!