prot · FX09111 · 1974-12-31 00:00:00 — Denprincipiella gmnd som JO har för att även i fortsättningen tillåta registreringfinns emellertid i den nya gmndlagen, trots att den ännu inte trätt i kraft.Visseriigen sägs att enbart åsiktstillhörighet inte räcker för att ingripa. Menom personens åsikter kan befaras hota t. ex. skolstadgan är det riktigt attregistrera denne och vidarebefordra uppgifterna. Underförstått:Vänstersympatisörer utgör en risk mot skolstadgans krav på objektivitet, ochdärför måste man känna till vilka som hyser vänstersympatier. ÄvenSÖ finner det naturiigt att underhandsinformationer om kandidaternas agerandevid skall fl förekomma, speciellt som informationerna äravsedda att fästa handledarnas uppmärksamhet på vissa punkter i läroplanen,exempelvis på objektivitetskravet. Däremot flr handledaren inte upplysas omkandidaternas politiska åsikter, det är ganska klart. Men när vissalärarkandidaters objektivitet ifrågasätts måste man ändå vara ganska naiv omman inte förstår sammanhanget. Det var varken jag eller justitieombudsmannen som gjorde den härkopplingen, nämligen att ett överiämnande av information om en lärarkandidatssamhällsvärderingar skulle vara samma sak som att registrera vänsteranhängare.Det är som gör den, men jag tycker att man skall undvika det.Naturiigtvis finns det över hela politiska skalan anledning att resonera omobjektivitet. Jag noterade bara att fm satte ett likhetstecken. Överiäggningenvar härmed slutad. §18 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts propositioner nr 153 och 155 tilljustitieutskottet. §19 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 141-143. §20 Interpellation nr 144 ang. strukturförändringen inom eldistributionen Ordetlämnades på begäran till Fm (), som yttrade; Inom eldistributionen pågår en snabb strukturförändring. De små lokala företagen och de ekonomiska föreningarna håller på att köpas 50 upp av de stora råkraftföretagen. Situationenär den att ett betydande antal ekonomiska föreningar har Nr 111 sålt sinverksamhet, och många till kan förväntas göra det. är både Torsdaeenden råkraftföretagen och kommunerna spekulanter. Det är emellertid råkraft- företagen som har detekonomiska övertaget och oftast lyckas förvärva det För att motverka denna utveckling, där de storaråkraftföretagen flr ett allt större inflytande över eldistributionen, bordenågon typ av förtursrätt prövas inom detta område. Det kan här görasjämförelser med de regler som gäller för kommunerna i fråga om markköp. Förnärvarande arbetar bl. a. utredningen rörande eldistributionens ochelproduktionens organisation (11971:1). Räkraftföretagens uppköp har accentueratsunder , och utvecklingen är så snabb att omedelbara åtgärdermåste vidtags. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens medgivande att tillherr industriministern fl ställa följande frågor: Är industriministern beredd att vidtaga åtgärder för att förhindra denutveckling som pågår där stora råkraftföretag flr ett allt större inflytandeöver eldistributionen? Vilka åtgärder är industriministern beredd att vidtaga för att öka detkommunala inflytandet över eldistributionen? § 21 Interpellation nr 145 om ett nordiskt samarbetsorganför rus-medelsforskning Ordetlämnades på begäran till (), somyttrade; föreslog att de nordiska ländernas regeringarskulle tillsätta ett samarbetsorgan med uppgift "att mot bakgrund av påalkohol- och narkotikaforskningens område vunna erfarenheter skyndsamt ochförutsättningslöst låta utreda formerna för en samordnad och integreradnordisk msmedelsforskning". Förslagangående utformningen av det nordiska samarbetsorganet har presenterats i en PM1974-05-22. I vad gäller den allmänna inriktningen av samarbetsorganetsforskningsverksamhet föreslås i denna PM att organet ej skall syssla medalkoholforskning. Skulle detta förslag antas av ministerrådet flr vi tvåparallellt arbetande organ, som sysslar med msmedelsforskning, dels det nuföreslagna för drogforskning, dels den redan befintliga föralkoholforskning. Det vore en olycklig lösning. Under1960- och in har på det nordiska planet olika förslag väckts till samordning av forskning om missbruksproblem. Vanligtvis har härvidlag vikten av samordning av forskningen rörande alla missbruksfor mer framhållits. De skillnader som finns mellan olika medel utgör inte skäl för att dra en skiljelinje mellan forskningen på respektive fält. Nr 111 , , som deltagit i flera nordiska arbetsgrupper somfö- Torsdaeen den regåttdet aktuella förslaget, har reserverat sig till förmån för att forskningen kring alkohol och narkotika skulle samordnas i ett gemensamt organ. --------------- framhåller bl. a. att det råder internationell enighet om att forskning rörande alkohol- ochnarkotikaproblem bör ses i ett helhetsperspektiv. De nordiska arbetsgruppernahar också argumenterat för den synen. Det är dä inkon-sekvent och omotiveratatt skapa en undantagsordning för när det gäller samarbete inomrusmedelsforskningen. Docent stöds av enrad remissinstan.ser; i av socialforskningsinstitutet, , i av Social- och hälsovårdsministeriet,, och Alkoholpolitiskaforskningsinstitutionen, i av samt i av statensråd för samhällsforskning, och . Sistnämndaremissinstans avstyrker bestämt inrättandet av ett nordiskt samarbetsorgan förenbart drogforskning med de begränsade arbetsuppgifter som följer av den snävadefinitionen av begreppet drog. Alkohol- och narkotikaforskningen bör enligtskolöverstyrelsens mening samordnas inom ett enda nordiskt samarbetsorgan förrusmedelsforskning. Av det anförda torde framgå att nu föreliggande förslagstrider mot önskemålen hos de flesta forskningsinstitutioner ochorganisationer som sysslar med ifrågavarande spörsmål. Den önskvärdasamordningen av alkohol- och narkotikaforskningen kan åstadkommas genom attNordiska med ett eget sekretariat ochtilldelas de nu aktuella uppgifterna på narkotikaforskningens område. Dennalösning har förordats av flera remissinstanser. De nordiska ländernasregeringar skall således ta ställning till ett förslag om att bildaett samarbetsorgan för drogforskning. Del märkliga med förslaget är attsamarbetsorganet skall ägna sig åt forskning om "narkotika, psykoaktivaläkemedel, thinner och lösningsmedel men ej alkohol". Internationelltbetraktas narkotika- och alkoholforskningen mer och mer som en enhet, ochdetta synsätt har också tidigare givit uttryck för. Skulleförslaget antas flr vi en omotiverad och olycklig uppsplittring av det nordiskasamarbetet inom rusmedelsforskningen. Därtill kommer risken att den gemensammanordiska alkoholforskningen inte erhåller tillräckliga resurser, och detta voresärskilt beklagligt eftersom alkoholen är helt dominerande blandberusningsmedlen. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr socialministern fl framställa följande fråga: medverka till att den gemensamma nordiska alkohol- ochnarkotikaforskningen samordnas inom ett enda nordiskt samarbetsorgan förrusmedelsforskning? § 22 Interpellation nr 146om en utredning rörande kvinnors an- Nr 111 ställning i försvaret den Ordet lämnades på begäran till Fm AF (), somyttrade: Kvinnans roll i värt lands försvar har behandlats vid flera riksdagar.1969 gav försvarsministern värnpliktskommitté i uppdrag alt utredakonsekvenserna av en utvidgad utbildningsplikt i fred för kvinnor. Dettauppdrag överfördes sedan till värnpliktsutredning som i december 1973framlade en promemoria kallad Kvinnor i det militära försvaret. Dennapromemoria har remissbehandlats. Kritiken är naturiigt nog mycket skarp påbl. a. en punkt: vid utarbetandet av promemorian har värnpliktsutredningenicke i någon form biträtts av företrädare för kvinnliga försvarsorganisationereller andra kvinnosammanslutningar. Självfallet minskar detta starktpromemorians värde. Utredningenanser att kvinnlig värnplikt inte är eftersträvansvärd i dagens läge. I denandra huvudfrågan, att undersöka möjligheterna för kvinnor att vinnaanställning som befäl inom försvaret, är utredningen mycket vag. Denkartläggning av vilka befattningar som kan vara lämpliga för kvinnor iförsvaret som finns redovisad i promemorian är också synneriigen restriktiv,vilket även uppmärksammats av flera remissinslaner. Delmilitära yrket är del enda yrke som en svensk kvinna inte kan utöva. Honär i detta hänseende placerad i en sämre position än kvinnorna i exempelvisDanmark, , och . Denmilitära utvecklingen har lett till "det totala kriget". Allamedborgare, män som kvinnor, dras in i ett krig och drabbas av dess fysiska ochpsykiska påfrestningar. Det totala kriget måste mötas med det totala försvaret,i vilket kvinnan har en given plats. Kvinnanverkar i totalförsvaret som frivillig, tillhörande en frivilligförsvarsorganisation. Kvinnan har så att säga själv axlat sitt ansvar inom denviktiga samhällsfunktionen som totalförsvaret utgör. Behovet av kvinnor förvissa befattningar inom totalförsvaret uppgår till ca 90(K)0.Erfarenheterna av deras insatser är utomordentliga. Denerfarenhet som vunnits vid utbildning av kvinnor i de frivilliga försvarsorganisationernabör tillgodogöras vid utformningen av den frivilliga militära utbildning som enkvinna måste genomgå innan hon kan beredas militär yrkesanställning. Denpromemoria som värnpliktsutredning utarbetat behandlar inte pä etttillfredsställande sätt den viktiga frågan om kvinnans plats i försvaret.Frivilligorganisalionernas samarbetskommitté framhåller i sitt remissyttrandeatt det är dess bestämda uppfattning att en utredning bör tillsättasmed uppgift att lägga fram förslag som gör det möjligt för kvinnor att flanställning med karriärmöjligheter i försvaret. Medhänvisning till det anförda anhålles om kammarens tillstånd att till herrförsvarsministern fä ställa följande frågor: Är försvarsministernberedd att, med hänsyn till det otillräckliga un- 53 Nr 111 deriag som föreligger, tillsätta en ny utredning med uppgift attförestå Torsdaeenden sådana ändringar i rekryterings- och utbildningsbestämmelser att detmilitära 31oktober 1974 ' öPP" '' '''""°- Är försvarsministern bereddmedverka till att de kvinnliga försvars organisationerna samt andra kvinnoorganisationer blir representerade i en sådan utredning? §23 Interpellation nr 147 ang. översyn av den inrikes flygtrafikens konkurrens-och prisförhållanden Ordetlämnades på begäran till (), somyttrade; Den inrikes kommersiella luftfarten regleras genom 1957 årsluftfartslag samt genom trafikpolitiska beslut. Hithörande förordningarger vissa riktlinjer i fråga om bl. a. konkurrensbegränsning ochtaxeövervakning, avvägning mellan regelbunden och icke regelbunden luftfartsamt fördelning av luftfartsverkets kostnader mellan staten och flygföretagenm. I övrigt synes målsättningen för statens befattning med den inrikesluftfarten icke ha preciserats närmare. Man kan därför inte a priori utgå frånatt nuvarande förordningar är ägnade att ge denna trafikgren en optimalinriktning med hänsyn till samhällsnyttan i vid bemärkelse. Isjälva verket föreligger en praktisk motsatsställning mellantrafikpolitik och regionalpolitik. Vidare finns det skäl att ifrågasätta dekoncessionsbestämmelser som resulterat i uppdelningen av den inrikes linjefartenpå två sinsemellan icke konkurrerande flygföretag - () och () - varav det första inte bara kontrollerar detandra utan också åt sig undantagit de mest lönande linjerna. Denna konstmktionsynes än mer tvivelaktig mot bakgmnden av den resultatmässigasammanblandningen mellan SAS' inrikes och utrikes affärsverksamhet. Omman utgår från önskemålet att den kommersiella luftfarten bör göra störstamöjliga samhällsnytta, bör lagar och förordningar m. m. vara så utformade attde resulterar i bästa möjliga transportservice till lägsta möjliga kostnad förtrafikanterna. Därestfri konkurrens inte kan medges innebär detta i fråga om linjefarten attföretagsekonomisk vinstmaximering inte bör fl påverka taxeavvägningen. Eftersomkonkurrens saknas bör vidare taxe- och priskalkyler samt be läggningsstatistik m. m. i princip vara öppna för insyn från konsumenterna, inte som enbart från den statliga tillsynsmyndigheten, luftfartsverket (LFV). Likaså fömtsätts att LFV:s policy och praktiska handlande inordnas under den allmänna målsättningen sådan denna här skisserats. 54 Som i och för sig självklart framstår slutligenönskemålet att trafikpo- litiken, visavi inrikesflyget och LFV, inriktas pä sådant sätt att den främjar Nr 111 eller i varje fall inte motverkar effekten av de regionalpolitiska utjämnings- Torsdaeen den BakomLFV:s nuvarande policy ligger som nämnts den s. k. kostnadstäckningsprincipen,sådan denna utformats trafikpolitiska beslut. Enligt detta skall deolika trafikgrenarna betraktas som självständiga enheter som var för sig skallbära sina egna kostnader. I den mån trafikpolitiken inte samordnas medregionalpolitiken blir följden ökande lönsamhet för sådana enheter ellerplatser som har god trafikförsörjning och minskande lönsamhet för sådana därtrafikunderiaget redan nu är vacklande. Härredovisade synpunkter utgör ett sammandrag av motionen 1972:723. Med anledningav bl. a. nämnda motion beslöt höstril.sdag (trafikutskottetsbetänkande nr 18) att ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört rörandeen översyn av den inrikes flygtrafikens organisation. Eftersom förflutitsedan tog beslutet att förorda Kungl. Maj:t att i lämpligt sammanhangföranstalta om en översyn av inrikesflygets konkurrens- och prisförhållanden,bordet nu enligt min mening finnas underiag för en redovisning av ärendet. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att till herrkommunikationsministern fl ställa följande fråga; Vilkaåtgärder har Kungl. Maj:t vidtagit i anslutning till den av 1972förordade översynen av den inrikes flygtrafikens konkurrens- och prisförhållanden? §24 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 140 angåendetransportstöd till Gotlandstrafiken Nr 142 med förslag tilllag om ändring i , m. m. Nr 148 med förslag tilllag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Nr 154 med förslag tillviss lagstiftning om trafiknykterhetsbrott Nr157 med förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring §25 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 1883 av herrCarlshamre m.Jl. Nr 1884 av hen- Fälldinm.Jl. Nr 1885 av . Nr 1886 av . Nr1887 av fm m.Jl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition1974:129 med förslag om förbättrade folkpensionsförmåner och en lagstadgadsänkning av den allmänna pensionsåldern Nr1888 av m.Jl. Nr1889 av m.Jl. Nr 111 Nr 1890 av m.Jl. Torsdagenden_ " ' ' ''"" "''"'""o" '"-- - av hen 1893 av hen i avlämnadei anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:132 med förslag om sänkning avinkomstskatten, m. m. §26 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor denna dag framställts, nämligen av Nr309 (vpk) till herr socialministern angående säkerhetsbestämmelsernaför transporter av fariigt gods; att säkerhetsbestämmelserna för transporter av fariigt gods ärtillfredsställande och att bevakningen av dessa sker på ett tillfredsställandesätt? Nr310 Herrfagc/-/un(s)tillhenjordbmksministern om initiativ i anledning avvattendom beträffande sjön ; Ärjordbmksministern beredd att ta initiativ i anledning av vattendomenbeträffande sjön ? Nr311 i (c) till hen jordbmksministern angåendetappningsplanen för sjön : När kommer resultatet avde av statsrådet aviserade undersökningarna rörandeinverkan på laxfisket av en eventuell jämkning av tappningsplanen försjön ? Nr312 Hen Måbrink (vpk) till herr handelsministern angående svenska bankerslånegarantier till ; Vilkaåtgärder avser regeringen att vidtaga med anledning av att svenska banker,däribland även statliga, genom lånegarantier för sydafrikanskaobligationsemissioner stödjer den rasistiska regimen i Sydafrikanska unionen? Nr313 () till herr bostadsministern om slopande av ramen förigångsättningstillstånd för vissa småhus: beredd slopa ramen för igångsättningstillstånd för stycke-byggda småhusi egen regi, som skall uppföras utan statliga lån? §27 Kammaren åtskildes .