prot · FX09126 · 1974-12-31 00:00:00 — Särskilt har ett fall uppmärksammals där några misstänkta efter en kvälls samtal 14 erkänt sig skyldiga men senare frikänts avtingsrätten. inte fästa någol avseendevid bekännelserna med hänsyn lill bakgrunden för deras tillkomst. Tingsrättenansåg också atl utformningen av det aktuella samtalet minskade möjligheten attutreda om brott förelåg och även minskade värdet av de erkännanden som gjortsunder polisutredningen. Delär naturiigtvis allvarligt om någon form av privata domstolar etableras somförsvårar arbetel för den ordinarie domstolen, och del måste betraktas som etträllsövergrepp gentemot den enskilda människan. Jag är medveien om alt del kanvara svårigheter för ett företag eller en arbetsgivare atl göra gränsdragningarför sill egel ansvar. Man har ell ansvar inför de anslällda all försöka lösasådana här frågor så smidigt som möjligt och all åstadkomma minsta möjligaskada för de anställda, och del måste vara ett intresse för alla parter. Manmåste också, när del uppslår oegenlligheier, försöka nå klarhet om vem som ärden skyldige. Del måsle innebära all man samtalar med den misstänkte, men detviktiga här är under vilka former del sker och alt man inte agerar polis, menden enskilda människans rättstrygghet måste garanteras i varje fall. Sammasvåra överväganden kan del bli fråga om när det gäller kunderna i elt varuhusvid snaiieri. Ang.handhavandet av rättsvårdande uppgifter När man i företag har misstanke om att någon eller några anslällda harbegått ell brott är ju den yttre och formella vägen atl man skall göra enpolisanmälan och sedan får del utredas om det är någol brott eller ej. Å andrasidan kan detta - som själv påpekat - vara en myckeldrastisk ålgärd, och ofta föredrar väl ett förelag att finna en lösning påannat säll. Moldenna bakgrund är del väl egentligen bara alt renl principiellt hänvisa lillall man på dagens svenska arbetsmarknad, med de ulvecklade förhandlingsformersom vi har mellan arbetslagar- och arbetsgivarorganisationer, försöker atl päden fackliga vägen finna en lösning ulan all behöva använda sig av den meradrastiska vägen att gå lill domstol. Jag tyckte väl ändå all varense med mig om alt förelagen inte i alla fall skall behöva gå till domstol, omman kan hitta en annan väg. FruJONÄNG (c): Jag tror alt justitieministern och jag har samma uppfattning och attdet finns möjligheter att lösa de här frågorna inte minsl genom all gå denfackliga vägen. Överiäggningenvar härmed sluiad. Ang.remissbehandlingen av lägesrapport från utredningen rörande vattenkraftsutbyggnadi norra § 8 Ang.remissbehandlingen av lägesrapport från utredningen rörandevattenkraftsutbyggnad i norra Herr bosladsministern erhöll ordel för atlbesvara i (s) i kammarens protokoll för den 5 novemberintagna fråga, nr 318, och anförde: i har frågat mig om jag avser atl genom remissbereda berörda kommuner möjlighet all ge synpunkier på lägesrapportenVallenkraft och miljö 2 från utredningen rörande val-tenkraftsutbyggnader inorra . Den har tillställts de remissinslanser som skallyttra sig över del lidigare avgivna betänkandel rörande vattenkraftsutbyggnaderi södra och norra för atl utgöra ell bakgrundsmaterial ideras avslutande remissarbete. Motsvarande gäller för dem som har fåttenergiprognosutredningens betänkande på remiss. Lägesrapporten har vidare förkännedom överlämnats till berörda intressenter, däribland kommunerna i det nuaktuella utred ni ngsom råd et, norra . Skäl har inte bedömtsföreligga alt formellt remiitera lägesrapporten, eftersom utredningsarbetetforlsätler med sikle på ell slulbdänkande. Kommuner och andra intressenier ärnalurliglvis välkomna all framföra synpunkter med anledning av lägesrapportentill eller till utredningen. i (s): Jag villförsl tacka för svaret. Somframgår av svaret har statsrådet inte funnii del möjligt all formellt frånkommunerna i norra infordra remissvar i anledning av den s. k.Ekslrömska utredningens lägesrapport. Men jag noterar med tillfredsställelseden invit som statsrådet ger kommuner och andra atl spontant framföra sinasynpunkter till såväl utredningen som lill departementet. Ifrågavarandelägesrapport skisserar olika utbyggnadsnivåer i fråga om vattenkraft. Den högreulbyggnadsnivån skulle ge ett lillskoil som uppskattas till mellan 14 och 16lerawaiiimmar (TWh) per är, och den lägre nivån skulle ge ett energitillskottpå . Väljer man den lägre nivån skulle endast sådana utbyggnaderske som förorsakar obetydliga eller, som ulredningen säger, lätt kompenseradeskador pä andra verksamheter i älvdalarna i fråga. Utredningenkonstaterar all om den högre ulbyggnadsnivån väljs kan del inte uteslutas atldenna kan tillgodoses med mindre sammanlagda skador därest en hel oulbyggd älvtas i anspråk i stället för en mängd mindre projekt, som var för sig bedömts gemindre skador. Ulredningensäger vidare att avsikten med de räkneexempel som den har redovisal har varitall ge underlag för en principiell diskussion kring möjligheterna till fortsattvattenkraftsutbyggnad. Och del var för att verkligen få till stånd en sådandiskussion som jag gärna hade sett att remissvar Om del nuföreligger formella hinder alt förfara på det sättet, med hänsyn lill allutredningen ännu inte är avslutad, vill jag uttrycka förhoppningen all kommuneroch andra intressenter lar vara på möjligheten att spontant ge sin syn pä denvikliga principiella fråga som läge.srapporten har aktualiserat och därmedbeaktar den invit som statsrådet här har givit. Jag lackar ännu engång för svarel. Överläggningenvar härmed slutad. Ang.principerna för uttagande av avgifter vid produktion av oljeplattformar §9 Ang. principerna för uttagande av avgifter vid produktion av oljeplattformar Herr bostadsministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 331, till herr industriministern, och anförde: har frågat chefen för industrideparlementel vilka principerhan anser gälla för uttagande av avgifter vid produkiion av oljeplatlformar.Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Frågansynes avse vilka villkor som kan föreskrivas i samband med tillsländsgivningenligl 136 a § byggnadslagen. Denna beslämmelse, som innebär alt Kungl. Maj:lskall pröva vissa indusirilokaliseringar, infördes som ladefast riktlinjerna för hushållningen med mark och vatten. 1 likhet med vad somgäller då Kungl. Maj:t ger tillstånd till företag enligt vattenlagen ges i 136a § byggnadslagen möjlighet för Kungl. Maj:t att vid tillsländsgivningföreskriva villkor för tillgodoseende av allmänna iniressen. I huvudsak kansådana villkor avse dels åtgärder av skadeförbyggande karaktär, dels åläggandenall betala penningbelopp eller au utföra ålgärder för att lillgodose allmännaintressen som annars inte skulle kunna kompenseras. Frågan huruvida penningbelopp över huvud tagetskall föreskrivas i lillsiändsärende, anlingen delta gäller tillverkning avoljeulvinningsplatt-formar eller annan verksamhel, måsle prövas i varje enskiltfall med hänsyn till förelagels omfalining och ari saml plaisen för föreiageloch de konsekvenser etableringen medför. Befinns föreskrifter om penningbeloppböra meddelas får beloppets sloriek prövas med beaktande av nämndaomständigheter och de intressen som skall tillgodoses. Prövningen måste alltsåavse varje enskilt fall, och några exakta regler går följaktligen inte altuppställa. Hen (): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret på min fråga. Jagvill säga au anledningen lill min fråga närmasl är konsiitulionell.Del är ju i regeringsformen fastlagt att svenska folkels 2 protokoll 1974. Ang.principerna för uttagande av avgifter vid produktion av oljeplatlformar urgamla räll all sigsjälvt beskalla utövas av allena. Närjag gjordes uppmärksam på avgiftsbeläggningen av produktion av oljeborriornfrågade jag mig om givii tillstånd till avgiftsbeläggning av sådanhär produktion. Del rör sig enligt uppgift om ca per plattform,således ganska betydande belopp. Jagbetvivlar inte all länsstyrelse och Kungl. Maj:t finner lämpliga objekt attsatsa på för alt förbättra del rörliga friluftslivet, den vetenskapliganaturvården och kulturminnesvården i främsi norra - det är till dessaändamål pengarna skall användas enligl lillslånds-beslulel frän regeringen. Jagkan t. o. m. utan vidare erkänna all jag lycker all beslutet är rimligl ochriktigt med lanke på den hårda brand-skaltning som produktionen avoljeplatlformar innebär när det gäller bl. a. naturgruset i ochangränsande områden. Om kommer, tycks del, den naturresursen atl varatömd om inga bromsande ålgärder vidtas. Men det är som sagt inte della minfråga gäller, ulan den rör den konstitutionella grunden för all ullaxera ensådan här avgift. har i sill svar hänvisal lill 136 a § i byggnadslagen och till allföriagan lill denna paragraf hänvisar lill vattenlagens till-lämpning. Men jaglycker all parallellen hakar. För del första finns del i vallenlagengränsvärden för storleken av avgiftsbeläggningen. För del andra skallavgiftsbeläggningen enligt vattenlagen prövas av . Där finnsalltså klara begränsningar. Så tycks inte vara fallet med avgiftsbeläggningenligt 136 a § byggnadslagen. Här är det, som statsrådet sade i slutet av sillsvar, fritt fram för regeringen all från fall till fall pröva avgiftensstorlek. Jagvill därför ställa en följdfråga: Måste inte en precisering av avgiftsbeläggningenenligt 136 a § byggnadslagen göras av , om inte följden skall bligodtycke och osäkerhet i planeringen av produktion av exempelvis detta slag? I förarbetena lill 136 a § byggnadslagen uttalades det alt man, ilikhet med vad som gäller enligl vattenlagen, borde införa en beslämmelse omatt Kungl. Maj:i, när tillstånd lämnas lill all verksamhet får föriäggas tillviss plats, kan föreskriva viltkor för au tillgodose allmänna intressen. Bestämmelsenhärom i 136 a § tredje stycket byggnadslagen överensstämmer också helt medbestämmelsen i 4 kap. 18 § fjärde stycket vattenlagen. 1 specialmoliveringenlill den aktuella bestämmelsen i byggnadslagen hänvisade föredragandedepartementschef lill vad som anförts i samband med tillkomsten av bestämmelseni vattenlagen. Även i vattenlagen finns möjlighet lill en prövning från Kungl.Maj:ts sida på det sätt som vi nu tillämpar enligt 136 a §. Bestämmelsen ivattenlagen är alltså en direkl förebild till bestämmelsen i 136 a § iredjeslyckel byggnadslagen. Jagvill bara göra den allmänna kommentaren all om förelagen inte skulle varaberedda på alt betala detta i jämförelse med den totala kost- nåden för projektetrelativt ringa belopp, så är del närmasl elt tecken på att projektet över huvudtaget inte borde komma till stånd. Men på den punkten argumenterade inte herrWirtén, så jag skall inte ytlerligare uppehålla mig vid den. HerrWIRTÉN (fp): Del är hell rikligt att jag inte har intresserat mig för den delen avfrågan. Del är som sagt den konstitutionella aspeklen som intresserar mig. Återigenanförde bosladsminisiern parallellen med vattenlagen och förarbetena lilldenna. Jag påpekade redan i mill föregående inlägg att det enligt min meningdock föreligger klara skillnader. I vattenlagen finns gränser angivna - så ärsåvitt jag känner till inte fallet med avgiftsbeläggningen enligtbyggnadslagen. Det framgår också av statsrådets svar all man måsle företa enprövning i varje enskilt fall. Här är enligt min uppfattning godtycket förstort. har lämnat för vida ramar för en avgiftsbeläggning av enproduktion av delta slag. Jagifrågasätter således om inte en precisering av hur avgiftsbeläggningen skallfå gä lill bör ske snarasl möjligt. Ang.principerna för uttagande av avgifter vid produktion av oljeplattformar Del finns inga gränser angivna i vallenlagen för den del avtillståndsgivningen som Kungl. Maj:t skall pröva - där är det alltså en direktparallellitet till den prövning vi nu gör enligt 136 a § byggnadslagen. Jagvill också, med anledning av första inlägg, direkt bestrida attdet här skulle vara fråga om en beskattning. Sä är icke fallet, vilket välredan har framgått av vårt forlsalla meningsutbyte. Vi kanske är överens på denpunkten? HenWIRTÉN (fp): Vi är överens på den punkten; jag menar bara all i och för sig enavgiftsbeläggning, när den kommer upp i sådan slorieksordning, verkar som enbeskattning. Därför kom det ordet i min mun i ett lidigare inlägg. Jag äralltså medveten om att det är en avgiftsbeläggning, men i sak verkar den somsagt på samma sätt som en beskattning. Delsom åberopas i 136 a § iredje slyckel byggnadslagen är ju ändå, herr lalman, ensynnerligen allmän formulering. Där står att "Konungen kan föreskrivavillkor för tillgodoseende av allmänna iniressen". I en sådan formuleringgår det naturiigtvis atl lägga in många betydelser. Även med vetskap om deföriagor som statsrådet här har påvisat tycker jag alltfort atl tiden är mogenför atl precisera vilka regler som skall gälla för en sådanavgiftsbeläggning. Överläggningenvar härmed sluiad. Ang.svensk representation i internationell kongress med anledning avinternationella kvinnoåret § 10 Ang. svenskrepresentation i internationell kongress med anledning av internationellakvinnoåret Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 346, lill herr utrikesministern, och anförde: har frågal ulrikesminislern om han vill medverka lill altSverige blir representerat i den förberedande kommittén inför deninternationella kongressen i i samband med det internationellakvinnoåret och efler vilka kriterier delegater kommer alt ulses från . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jagär självfallet angelägen om att blir representerat i den konsultativakommitté som fått i uppdrag all förbereda ett utkast till Värids-aklionsplanatl föreläggas FN:s internationella kvinnokonferens. Denna konsultativakommitté skall beslå av representanter från 18 medlems-nationer. Devästeuropeiska länderna, , , och får dela påfyra plalser i kommittén. Till en eventuell nordisk plats har framförallt i nordiska kontakter sökt slöd för en svensk kandidatur. Del har därvidframkommit att de övriga nordiska länderna visar ett stort intresse för deneventuella nordiska platsen. Underförutsättning all erhåller en plats i kommittén skall fortsättadessa konlakler för au söka nå en lösning i frågan. Vadbeträffar kriterier för alt utse delegater till antog FN:sekonomiska och sociala råd en resolution som manar medlemsregeringarnaall söka uppnå en rättvis fördelning mellan män och kvinnor i sina delegationerlill konferensen. Delta kommer vi alt la fasta på. Regeringen strävar ocksåefter atl lill delegationen knyta personer som har en djup förtrogenhet medjämställdhetsfrågorna i del svenska samhället. Jag ber att få tacka statsrådet för svarel på min fråga. Någrameningsskiljakligheter mellan oss finns inte. Del är bara ell begränsat antalpersoner- 18 stycken - som skall ingå i den förberedande kommittén inför deninternationella kongressen i i samband med internationella kvinnoårel.Om vi får en gemensam representant för , torde man väl kunna anseFinland representerat i kvinnoarbetet genom . Jag tror all Sverigerenl sakligt har en hel del atl ge i detta sammanhang. Del är därför nödvändigtalt vi för fram ell namn och inte bara begär en plats för i kommittén. Beträffanderepresentationen till kongressen har jag två synpunkier. Den ena sammanfallerhell med uppfattning, nämligen atl del bör ingå både män ochkvinnor i representationen. Det vore rätt meningslöst om det vid kongressenbara var kvinnor som diskuterade Ensådan isolering skulle förringa värdet av de resullal som kongressen kan kommafram lill. Vidareanser jag att det vore mycket lämpligt om vårt största kvinnoförbund, , finge bli representerat vid kongressen. Cenierns kvinnoförbundhar verkligen lyckats med sin uppgift atl aktivera kvinnor i samhällsarbdd. Viär 22 cenlerkvinnor här i , och vårt parii har den högsia procentuellaandelen kvinnor bland riksdagspartierna. Del finns således där både erfarenhetoch kunskap inte minsl om jämställdheisarbelel som skulle kunna vara värdefullavid en kongress som denna. Ang.remissbehandlingen av belänkandet om skolans inre arbete Överläggningenvar härmed sluiad. §11 Ang. remissbehandlingen av betänkandet om skolans inre arbete Fru slalsrådel erhöll ordel för attbesvara i (fp) i kammarens protokoll för den 8 novemberiniagna fråga, nr 333, och anförde: i har frågat mig vad som är anledningen lill allså få folkrörelseorganisalioner berells tillfälle atl inkomma med synpunkterpå SIA-förslaget och om jag har för avsikt alt utvidga kretsen avremissinslanser till au omfatta ytterligare organisationer. Som jag i flera andra sammanhang sagt är delglädjande au notera den stora aktivitet som pågår runt om i landel för altdiskuiera SIA:s förslag. De organisationer som berells tillfälle avge yttrandeöver förslaget representerar medlemmar vilka är direkt berörda av del dagligaarbetet i skolan. All inte andra organisationer fåll förslagei på formellremiss bör självfalld inie hindra dem från all inkomma med synpunkier. Ocksåsådana synpunkier kommer au beakias i den fortsatta beredningen. Hen i (fp): Jag tackar slalsrådel för svarel, som är positivt. Tilläggas kan välbara, all del är angelägel au den informalionen också når ul. Fru slalsrådelsäger au ingeniing hindrar all också andra organisationer framför synpunkier.Jag iror atl del hade varit bra om hon hade uttryckt det litet klarare - intebara här i kammaren. Denutredning som vi har om skolans arbetsmiljö har mycket diskuterats, och delhar tidigare ställts frågor här om anledningen lill att den eller deorganisationerna och institutionerna finns med eller inte finns med blandremissinslanserna. Ulredningen poängterar starkt samarbetet mellan hemmen,skolan och samhället i övrigt, och då inkluderar man också organisationslivd.Den fråga som jag har riktat till slalsrådel angåendefolkrörelseorganisalionernas möjlighder all vara med vid re- misserna kanske kundeanses överfiödig, men jag menar alt del finns speciella problem för defrivilliga och ideella organisationerna. Dehar större svårigheter alt klara den nya silualion som inbjuder lill,nämligen att gå in i skolan och medverka lill ett meningsfullt innehåll där. Deproblem som man kan peka på är bl. a. följande. Hur skall organisationernakunna klara de dubbla aktiviteter som det blir fråga om all spliilra sinakrafter lill skada för hela sin organisation? Kan det inte uppstå en orällviskonkurrens om någon eller några organisalioner favoriseras i samarbetet - intepå formell grund men genom all konstruktionen av samarbetet blir sådan allendast de professionella och ekonomiskt siarka organisationerna orkar och kanhänga med? Vi vel ju alt de traditionella, frivilliga folkrörelsegrupperna iregel endast har frivilliga ledarkrafter att föriila sig på. Jagbefarar alltså, herr talman, all de ekonomiskl siarka organisalio-nerna kommerall gynnas. Härigenom skulle man också missa del som säger sig vara uleefter, nämligen all sä all säga få hela "samhället" in i skolan. Ytterligareen sak: Lokalfrågan kan pä sina håll bli knepig. Dä uppkommer frågan hurnäraliggande lokaler som organisationerna förfogar över skall kunna utnyttjas. Jagtror alt vi är hell överens om all organisalionerna bör garanleras sammaarbdsmöjligheter. Då blir frågan: Kommer organisationernas och föreningarnasallmänna verksamhet i kläm när de skall ägna lid och kraft ät denna aktivitetpå skoltid. Jag menar att det är angeläget atl vi utifrån slalsrädets svar informerar de här organisalionerna om au de kan, och bör, vara med och görasin stämma hörd - del må sedan gälla samfunden, ,scoutrörelsen, idrotten eller andra som borde vara med och säga hur de ser pådessa frågor. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 vid lärarhögskolorna erhöll ordet för att besvara i (fp) i kammarens protokoll för iniagna fråga, nr 343, ochanförde: i har frågal mig vilka ålgärder jag ämnar vidtaför all trots planerad minskad intagning hålla den nuvarande organisationenvid lärarhögskolorna intakt. Skolöverstyrelsenhar i sin anslagsframställning för /76 framlagt förslag omdimensionering av lärarutbildningen. Överstyrelsen har därvid även framlagtförslag om organisationen vid nu befintliga lärarhögskolor. Dessa frågor kommeratt behandlas budgetproposition. Hen i (fp): Bakgrunden till frågan är den planerade kraftiga nedskärningen avlärarutbildningen. Den kommer successivt all slå igenom vid lärarhögskolorna.En följd härav blir all en betydande utbildningskapacitet kan sägas blifriställd. Då finns anledning atl överväga vad som skall göras. Detfinns pä lärarhögskolorna en samlad kunskap och erfarenhet saml enulbildningsvolym som troligen med fördel kan användas även lill annat ändentraditionella utbildningen. Olika utredningar har också pekal på della. Ävenlärarorganisationerna har gjort sina påpekanden. förändrad användning av lärarhögskolornas resurser kräver omsorgsfullaöverväganden, då del kan bli fråga om både nya utbildningsområden ochförändring av lärarhögskolornas organisation. Del är med dessa utgångspunkteren fördel om man tidigt gör övervägandena och får fram en plan. Nufattar jag statsrådets svar som utomordentligl posilivt; jag förstår all manredan är i gång med det här arbetet. Jag vill då ullala elt tack tillstatsrådet för svarel. Jag uppfattar del så all vi har möjligheter atl näsla åri samband med prövningen av budgeten framföra våra synpunkier på de förslag somdä läggs fram. Ang..förslag om utbildningsvägar i anslutning till gymnasieskolans vårdlinje Överläggningen var härmedslutad. §13 Ang. förslag om utbildningsvägar i anslutning till gymnasieskolansvårdlinje Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara ()'\ kammarens protokoll för intagnafråga, nr 348, lill herr utbildningsministern, och anförde: har frågal chefen för om närhan avser framlägga förslag om utbildningsvägar i anslutning lill gymnasieskolansvärdlinje, grenen barna- och ungdomsvård, och vilka förslag som kan förväntas.Enligt fastställd ärendefördelning ankommer del pä mig all besvara frågan. del av de ungdomar som går igenom gymnasieskolans vårdlinje, grenen barna-och ungdomsvård, har sin yrkesinriktning mol förskolan eller fritidsverksamhetbland barn. Utbildning av personal inom detta område utreds nu avbarnstugeulredningen, och förslag från ulredningen kan väntas . Barnstugeulredningenoch jämslälldhelsdelegaiionen har vidare aktualiserat behovet av ökadkapacitet av utbildning av förskole- och frilids-hemspersonal genom utökning avden reguljära utbildningen men även genom att söka andra utbildningsinsatser. Jag avser all la uppfrågan om utbildningsvägar i anslutning lill gym- Ang..förslag om utbildningsvägar i anslutning till gymnasieskolans vårdlinje nasieskolans vårdlinje,grenen barna- och ungdomsvård, så snart som utrednings- och beredningsarbetethar avslutats. HenSTRINDBERG (m): Jag ber all fä lacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag måsie nogsäga all jag inte är speciellt lillfredsslälld med det. Jag vill erinra om allvårdlinjen inom vår gymnasieskola är en myckel eftersökt linje. Vårterminen1973 lämnade de första eleverna vårdlinjen med avgångsbetyg. 1 samband meddetta inrättades en avkortad utbildning till sjuksköterskor på tre terminer förelever som gått igenom grenarna sjuk- och hälsovård, åldringsvård ochpsykiatrisk vård. Enligl uppgift hävdar sig dessa elever mycket väl i sinutbildning. Vårdlinjen synes ge god grund för fortsatt utbildning. Imaj förra årel slällde jag en enkel fråga till dåvarande utbildningsministernIngvar Carisson om utbildningsvägar för elever som genomgått grenen barna- ochungdomsvärd. Han hänvisade dä till utredningar. Det var vid den tidpunktenungefär en månad kvar till dess au de första eleverna skulle lämna vårdlinjenmed avgångsbetyg. har det gått ett och ell haivi är , och del svarjag får från slalsrådel är fortfarande hänvisning lill pågåendeutredningar. Jagvill erinra om all utbildningsuiskoliei förra årel uttalade:"Enligt uppgift från är kravet på möjlighet lill adekvat fortsatt utbildning slorl. mening är del angeläget