prot · FX0977 · 1974-12-31 00:00:00 — Myndigheten somhandlägger saken följer icke den praxis som vanligen gäller i sådana här fall,nämligen att ta kontakt med vederbörande den vägen söka fådispens för de här båtarna, som man naturligtvis behöver när säsongen börjar. Jag vill peka på polismännens roll i det här läget. Deåker omkring i vår skärgård med materiel som fortfarande ligger under fackligblockad, men de rår inte själva för det. Det finns också skäl att erinra omvilken situation polismännen lever i här i samhället. Det är inte ägnat attlyfta deras anseende hos våra medlemmar när sådant här förekommer. Statsrådet säger att han inte känner till någon avvikelsefrån den praxis som gäller svensk arbetsmarknad. Jag måste tyvärr konstateraatt jag gör det. 1 fortsättningen sätter jag mitt hopp till att statsrådet inteför närvarande finner något behov av att meddela särskilda föreskrifter iämnet. Jag hoppas alltså att statsrådet återkommer. Här är kanske inte rätta platsen att diskuteraett enskilt fall, men i anledning av vad i harsagt vill jag med ett par ord nämna att det här var fråga om en blockad som komtill sedan båtarna redan hade lagts upp på varvet. Vad polismyndigheten hargjort är att den har hämtat båtarna när de hade sjösatts vid varvet. 1och för sig får det väl betraktas som ett samhällsintresse att polisen kanutnyttja sina båtar. Det är ju inte precis fråga om vilken vara som helst somlevereras från ett företag. i (s): Statsrådets beskrivning är riktig, men den härdiskussionen i kammaren hade varit helt överflödig om myndigheten hade följt vanligpraxis och hos vederbörande förbund. Metall, begärt dispens för att hämtabåtarna. Jag är övertygad om att Metall i det läget i samhällets intresse hademedgivit dispens och hävt blockaden i vad gäller de här farkosterna. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om bättre skolundervisning rörande kooperationen och andra folkrörelser Om bättre skolundervisning rörande kooperationen ochandra folkrörelser Fru statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr154, och anförde: har frågat mig vilka åtgärderjag anser är lämpliga att vidta för att förbättra ochgymnasieskolans undervisning om kooperationen och andra folkrörelser. En av skolans viktiga uppgifter är att låta eleverna kommai kontakt med det omgivande samhället. Folkrörelserna och deras verksamhet ären betydelsefull del av detta. 1 princip finns också i skolan goda möjligheter atttillgodose de önskemål om vilka och jag är helt ense. I denständiga översyn av kursplaner som sker inom måste folkrörelsernasroll uppmärksammas. Det är också viktigt att läromedlen ger tillräckligtutrymme åt orientering om folkrörelserna. På detta område har organisationernasjälva möjlighet att göra insatser. Mest betydelsefullt är, som jag ser det, att skolan ståröppen för folkrörelserna, bl. a. genom medverkan från deras sida iundervisningen. Det fritt valda arbetet i liksom timmar tillförfogande i gymnasieskolan men även de närmast aktuella ämnena kan här komma ifråga. Hur och i vilken utsträckning detta skall ske är emellertid en fråga somytterst måste avgöras lokalt. Jag utgår från att skolledning och lärare ärpositiva till medverkan från folkrörelsernas sida i undervisningen. Enligt upplysningstjänsten har frågan omgrundskolans och gymnasieskolans undervisning om kooperationen inte behandlatsi , i vane fall inte under de senaste sex sju åren.Däremot har undervisningen om kooperationen på universitets- och högskolenivåbehandlats. Jag har inte väckt den här enkla frågan för att uttalanågon generell förkastelsedom över dåliga läroböcker på detta område. Men jaghar velat fästa uppmärksamheten på ett område som jag bedömer vara mycketbetydelsefullt och som därför borde vara mer och i vissa fall riktigaretillgodosett. Statsrådets svar utgör ju en bekräftelse på attundervisningen, speciellt läroböckerna, ständigt måste uppmärksammas. Jagtackar för svaret, som markerar att det är viktigt att läromedlen ger tillräckligtutrymme åt orienteringen om folkrörelserna. Om regionalt handikappstöd åt elever i vuxenutbildningoch i särskola I samband med behandling av undervisningenom kooperationen på högskolenivå sade i ett inhämtatyttrande: "KF vill understryka att det är angeläget att undervisning omkooperation bedrivs på alla nivåer i undervisningsväsendet. I börsåledes en ingående orientering ske inom samhällskunskapens ram och i degymnasiala skolformerna bör fördjupade kunskaper meddelas framför allt på desamhällsvetenskapliga och ekonomiska linjerna." Kooperationen är en mycket viktig gren avfolkrörelseträdet. skriver i sin senaste bok, att kooperationen ärett vitalt belägg för möjligheten att demokratisera ekonomin, och han betonar,att den kooperativa rörelsen har varit och är en stimulans för strävandena attvidga demokratin. Det som gäller för konsumentkooperationen är naturligtvisi lika hög grad giltigt för t.ex. bostadskooperationen. Effektivitet ochslagkraft går att åstadkomma i det ekonomiska livet även när demokratinsprinciper tillåts vara med och öva inflytande i näringslivet. Folkrörelserna överlag kooperationen, arbetarrörelsen,, osv. är instrument för människor att iideologiskt och praktiskt arbete förändra vårt samhälle. Det är i sådanamiljöer som reformism och fredlig samhällsomdaning förankras. Därför, fru talman, är det min önskan attläroboksförfattare här skall skärpa sig htet extra. Läroböckerna pågrundskolans högstadium och i gymnasieskolan borde i fortsättningen på ettannat sätt än kunna ge större rättvisa åt kooperation och andrafolkrörelser. Folkrörelserna är en hörnsten i det svenska samhället. Läroböckeroch undervisning har att klargöra detta. Det svar som jag har fått av statsrådet gör att jag ärövertygad om att vi ser pä samma sätt på denna fråga. Läroboksförfattare och desom har att ta ställning på det lokala planet bör alltså skärpa sigytterligare. Överläggningen var härmed slutad. §5 Om regionalt handikappstöd åt elever i vuxenutbildning och i särskola Fru statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr i (c) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 156, och anförde: i har frågat mig omjag är beredd förverkliga förslag om att den regionalastödverksamheten för synhandikappade även skall omfatta elever ivuxenutbildning och i särskola. På grundval av propositionen 1973:1 (bil. 10 s. 234)förstärktes insatserna för synsvaga och synskadade förskolebarn och barn somintegrerats i det vanliga skolväsendet. En särskild regional organisation fr. o. m. nuvarande budgetår. Denna får ytterligare resurser nästabudgetår. Medelsgivningen har bestämts med utgångspunkt i deuppgifter som organisationen , dvs. att ge service åt barn iförskolan och det vanliga skolväsendet. I mån av tid bör naturligtvis deanställda inom organisationen - vilket också redan sker även besökasynskadade elever i andra skolformer än grundskola och gymnasieskola. Frågan omen ytterligare resursökning får naturligtvis prövas i budgetarbetet. i (c): Jag ber att få tacka för svaret. 1 svaret säger fru statsrådet: "I mån av tid börnaturligtvis de anställda inom organisationen vilket också redan sker ävenbesöka synskadade elever i andra skolformer än grundskola ochgymnasieskola." Då betraktar jag det som ett litet olycksfall i arbetetfrån departementets sida att man har givit de här föreskrifterna tiUskolöverstyrelsen. I sitt förslag tUl bestämmelser för den regionalaorganisationen av denna verksamhet skrev nämUgen följande:"Stödverksamheten skall omfatta synskadade barn i förskolåldern samtsynskadade elever främst i grundskola och gymnasieskola men också ivuxenutbildning och i särskola." I departementets rekommendationer tillskolöverstyrelsen har just det sista "men också i vuxenutbildning och isärskola" - fallit bort. Jag finner detta olyckligt, för vi arbetar ute iomsorgsstyrelserna och i övrigt för en normalisering och en integration, och dåmenar jag att det är felaktigt att göra den här uppdelningen. Jag hoppas att fru statsrådet lämnar ett meddelande om saken,så att vi får ändrade bestämmelser och så att det blir likhet härvidlag ochinte någon uppspaltning. På detta sätt uppfattar jag också svaret. Jag vill bara göra den anmärkningen att det ärsjälvklart att regeringen utfärdat sina anvisningar på grundval avriksdagsbeslutet, och i riksdagsbeslutet fanns enbart passusen om synskadadeförskolebarn och synskadade barn som integrerats i det vanliga skolväsendet.Vad jag därutöver sade i svaret var att i män av tid kan också andra studerandebesökas, alltså särskilt i vuxenutbildningen. i (c); Om det är så att det första olycksfallet harinträffat här i , så blir det ju inte bättre av att det sedan upprepasi departementet. Efter det att fattat sitt beslut kom emellertidskolöverstyrelsen med sitt förslag, och vad jag menar är att det förslagetborde ha följts när departementet meddelade sina föreskrifter. Men än engång: Jag utgår från att vi får en ändring härvidlag. Överläggningen var härmed slutad. Ang. utbildningsmöjligheterna för invandrare som äranalfabeter utbildningsmöjligheterna för invandrare som är analfabeter Fru statsrådet erhöllordet för att besvara ' (fp) i kammarens protokoll för den 25 aprilintagna fråga, nr 166, tiU herr utbildningsministern, och anförde: Ang. utbildningsmöjligheterna för invandrare som äranalfabeter har frågat chefen förutbUdningsdepartementet vilka åtgärder han avser vidtaga för att ge invandraresom är analfabeter tUlfredsställande utbildningsmöjligheter. Enligt fastställdärendefördelning ankommer det på mig att besvara frågan. Jag delar ' synpunkter att det är angeläget attge de vuxna som fått ringa eller ingen skolundervisning tUlfredsställandeutbildningsmöjligheter. Betydande insatser görs också härför. I proposition 1973:1 (bil. 10 s. 218) föreslogs pågrundval av invandrarutredningens betänkande förbättrade insatser förundervisning av bl. a. vuxna invandrare som är analfabeter. Förslaget godtogsutan erinran av . Även vid årets riksdag har frågan varit aktuell, nu ianledning av ett motionskrav. Med hänvisning till att delstillkallat en expert för att utreda frågor rörande alfabetiseringsundervisningför vuxna invandrare, dels har för avsikt att tillkalla en arbetsgrupp iärendet uttalar utbildningsutskottet i betänkandet 1974:7 att man bör avvaktavad arbetet inom kan leda till innan ytterligare åtgärder,utöver de för innevarande budgetår vidtagna, tas upp. Jag delar utskottetsbedömning. Till fru statsrådet vill jaguttala ett tack för det svar jag fått på min fråga. vill jag dockanföra följande. Anledningen till min fråga var att jag för sedanerfor att det inom en kommun i södra sedan ungefär bor enspanjor, nu , som är analfabet. Han är svensk medborgare ochhar förmodligen ända sedan han kom till vårt land försörjt sig på skogsarbeteoch gör det alltjämt, men han skulle på grund av en dålig rygg vara i behov avomskolning. Genom en lärare på orten som fick kännedom om hans situation ochintresserade sig för hans problem har det med ganska stora svårigheter kunnatordnas alfabetise-ringsundcrvisning under några perioder, sammanlagt från våren1973 . Detta anses av läraren inte vara på något sätt tillfyllest, och eftersom undervisningen inte har kunnat fortsätta kontinuerligthar en klar tillbakagång i kunskaperna blivit följden. Vederbörande är såvitt jag förstår helt utestängd frånmöjligheterna till vuxenutbildning och omskolning, så länge han är att betraktasom analfabet. Bland mycket annat som detta innebär kan också nämnas att han ärutestängd från möjligheten att ta körkort. Frågan om alfabetiseringsundervisning och möjlighet att fåledighet med lön för denna undervisning togs upp i en motion till årets riksdagav och . Som statsrådet framhöll avstyrkteutbildningsutskottet bifall till motionen med motiveringen att skolöverstyrelsenhar beslutat tillkalla en expert för att utreda frågan rörande dennaundervisning och även ämnar tillsätta en arbetsgrupp. Det är väl i princip inte riktigt att gå förbi enutredning, men i ett fall som detta och liknande där det är fråga om så mångaårs vistelse i landet under vilka vederbörande har skött ett arbete och gjorträtt för sig i samhället och saknar möjligheter att tillgodogöra sig denutbildning som skullevara nödvändig, vore det önskvärt att så kunde ske. Anser statsrådet det varahelt orealistiskt att för möjliggörande av effektiv alfabetiseringsundervisningför dessa människor erforderliga åtgärder vidtas som garanterar dem detta,innan den utredning är klar som kan lägga fram material vilket kan leda tilländrade bestämmelser? Situationen är den, att även om det finns godvilja på olika håll har man ändå inte funnit formerna för att göra som fruSwartz föreslår. Det är också därför som utredning har tillsatts och experttillkallats. Vi får väl avvakta resultatet därifrån. Jag tror att varken fruSwartz eller jag exakt vet hur det här skall gå till. Om underlättande av politiska ung-do msorganisat tonersmedverkan i skolornas samhällsinformation Först och främst får man beklaga att dettydligen i detta fall inte har klaffat riktigt med de lokala skolmyndigheterna,liksom man måste beklaga att vederbörande arbetsgivare kanske inte har varittillräckligt uppmärksam och tagit vara på de möjligheter som eventuellt harfunnits. Problemet med ledigheten och nuvarande svårigheter kvarstår också. Menäven om vi eventuellt får ändrade bestämmelser som skulle kunna ge t. ex.ledighet med lön, måste vi ofta föreställer jag mig inrikta oss påsärbehandling, på behandling från fall tUl faU, när det gäller analfabeter. Överläggningen var härmed slutad. §7 Om underlättande av politiska ungdomsorganisationers medverkan i olomassamhällsinformation Fru statsrådet erhöll ordet för att besvarafru () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 172,och anförde: har frågat mig om jag kanmedverka till att minska de svårigheter och det motstånd som politiskaungdomsorganisationer i vissa fall mött när de önskat medverka i skolornassamhällsinformation, bl. a. om alkohol- och narkotikaproblem. Frän statsmakternas sida har i åtskilliga sammanhangunderstrukits hur viktigt det är att de olika organisationerna i vårt land mötsav en positiv inställning från skolans sida. Eleverna skall ges tiUfälle att mötaföreningslivet genom dess egna företrädare. Skolan bör således på olika sättunderlätta för organisationerna att verka även inom skolan. 1 åtskilliga fall används ungdomsorganisationerna för attfullgöra vitala uppgifter i samhällsinformationen. Att de då också måste fåmöjlighet att möta eleverna, även , är en självklarhet. Detförhållandet att t. ex. inte alla politiska ungdomsorganisationer vänder sigtill en skola med sådan begäran bör inte få hindra sådan medverkan. Med hänsyntill de problem som fortfarande råder i fråga om de 9 protokoll 1974. Om underlättande av politiska ungdomsorganisationersmedverkan i skolornas samhällsinformation politiskaungdomsorganisationernas medverkan i skolornas samhällsinformation avser jagatt föreslå Kungl. Maj:t att får i uppdrag att utfärda sådanaanvisningar till skolledningarna som klargör vikten av sådan medverkan. Jag vill gärna tacka statsrådet för svaret. Som nämns i svaret har de politiskaungdomsorganisationerna mycket vitala uppgifter när det gällersamhällsinformationen i skolorna. Speciellt har man i deninformationskampanj kring beroende-framkallande medel som beslutades avriksdagen 1972 och som pågått under nu haft mycken medverkan avungdomsorganisationerna, också de politiska ungdomsorganisationerna hardeltagit i kampanjen. Men den politiska som mött mestsvårigheter när det gällt att komma in på skolorna, är denungdomsorganisation som haft den mest utåtriktade verksamheten. Den vände sigbåde till eleverna i skolorna och till ungdomarna på fritidsgårdarna, bl. a.med en speciell film och med en teaterpjäs. Jag tyckte det var mycket ledsamtatt ungdomarna i denna organisation skulle möta sådana svårigheter, när de hadesatsat så helhjärtat på denna kampanj. På min egen hemort har man anklagatdenna politiska för att bl. a. indoktrinera eleverna,därför att den i kampanjen omnämnde att samhället bör förändras. Den använde avstatens ungdomsråd godkänt material, som hade fått stöd från kampanjmedel ochsom studieförbund och nykterhetsförbund fått delta i utformningen av. Därförtycker jag det är utomordentligt bra att denna fråga nu tas upp av statsrådetpå det sätt som nämnts i svaret. Jag tror att ungdomar lyssnar mer på ungdomar än på t. ex.litet äldre företrädare för nykterhetsorganisationer. har isin rapport från alkohol- och narkotikakampanjen fastslagit att upplysningskampanjergenom skolauktoriteter enligt en undersökning av en sociolog t. o. m. kan ökanarkotikamissbmket. Jag har testat detta på en mig närstående pojke, sombeträffande narkotikaupplysningen i skolan sade: "Där var en gubbe ochpratade." Detta visar att det ibland kan vara mycket svårt att få gehör,om man inte kommer på ett sätt som passar ungdomarna. Jag tror inte det fårvara för mycket salongsfähighet i den samhällsinformation som lämnas. Jag vill gärna tacka statsrådet både för det mycket snabbainitiativet och för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Kammaren åtskildeskl.