prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Fördel andra ville jag ha garanlier för all var och en som är berörd av ellförvärvsärende skall kunna föra fram sina synpunkier lill lanl-bruksnämnden ochvara förvissad om alt de verkligen når fram. HerrHEDSTRÖM (s): Del var just de punklerna jag försökie klargöra i mill förslå inlägg,även om jag gjorde det i myckel koncentrerad form. Jag beklagar om inte minframställning har gäll fram. HenJONASSON (c): När talar om att den demokratiska ordningen fungerartillräckligt väl vill jag gärna upprepa vad jag sade förut, att den tycksfungera olika på olika håll. Orlsombuden kommer inte alla gånger lill tals i deolika frågorna pä del ingående säll som de borde få göra. Därtillkommer au del finns en del ombud som inie är lillräckligl insaiia ijordbruksförhållanden och icke äger den kunnighd, de konlakler och den kännedomom ortens förhållanden som är nödvändiga. Del är ur den synpunkien del kan vararikligl all man får en bredare förankring när det gäller att utse orlsombud. HerrHEDSTRÖM (s): Till vill jag säga all del finns ju, som jag framhöll imilt första inlägg, alla möjligheter lill att frågorna blir belysta på ellallsidigt sätt vid den handläggning som sker. Men om någon synpunkt inte skulleha kommit fram eller kunnat göras gällande, så finns möjligheten atl överklagalanlbruksnämndernas beslut lill högre instans. Därmed får man också en garantiför alt ärendel blir ytterligare prövat. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels ulskoilels hemslällan, dels reservationen av herrLarsson i m. fi.. och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i be- Nr125 tänkandet nr 41 punkten 1 röstar ja. den dd ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i ------- m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrJonasson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: () anmälde att hon avsett alt röstanej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Punkterna 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 42 ianledning av molioner angående luftvård. 1delta belänkande behandlades motionerna 1974:319av m. fl. (fp) vari hemslällts all hos Kungl. Maj:t begärdel.all förberedelser vidtogs för ytteriigare skärpningar av avgasreningsnormernaför motorfordon, 2. att en utredning gjordes av förutsättningarna för utnyttjandeav gas som motorbränsle, 3. att uiveck-lingsarbeiei pä nya motortyper, t. ex.elmotorer och hybridmoiorer, stimulerades, 4. att ytterligare åtgärder vidtogsi syfte all främja en trafikplanering som log siörre hänsyn lill miljörisker iform av avgasutsläpp m. m. saml 1974:531 av fiu Radesjö m.fi. (s). 1. lämna motionen 1974:319, yrkandena 1-3, ulanålgärd, 2. lämna motionen 1974:319, yrkande 4, ulan åtgiird, 3. lämna molionen 1974:531 utan ålgärd. Reservation hade avgivits av herrar iBorrby (c) och (), (), i (m). (), i () samt i (c) 107 Nr 125 som ansett all ulskottel under 1 bort hemställa, Onsdaeen den '"'skulle i anledning av motionen 1974:319, yrkandena 1-3, "'" mening ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört ------------- _ angåendeavgasreningsnormer för bilar, utnyttjande av gas som molor- Luftvård bränsle och utvecklingsarbete på nya motortyper. Det ärende vi nu behandlar - jordbruksutskottets betänkande nr 42 - ärelt miljövårdsärende av den sorlen som myckel lätt faller under bordet när detbörjar bli besvärligt med resurser och pengar. Både i och bestämdeman om skärpta avgasnormer för bilar - det är detta dethandlar om här . Då låg något steg efter . 1 folkpartietmotionerade vi då om ytlerligare skärpningar, kombinerat med satsningar påandra mo-lorlyper som skulle kunna avge mindre avgaser. I har man nyligenuppskjulil besluld om de nya avgasnormerna på grund av energikrisen, ochjordbruksulskollel förordar atl vi också i väntar - och bör komma någotefler - med all skärpa avgasnormerna på grund av osäkerheten om vårenergiförsörining. 1della läge vill emellerlid reservanlerna, i anledning av folkpartimolionen319, all förberedelser snarasl kommer lill sländ dels för atl skärpaavgasnormerna, dels för all mera satsa på all fä fram nya motortyper.Vi nämner då särskilt elmotorer och sädana motorer som använder gas sombränsle. Vi anser att del får varken ske här eller på andra områden attenergikrisen och råvarukriser över huvud lagd tas till anledning att i onödansläppa efler på berättigade miljökrav. Vikräver alltså att man skall undersöka förulsällningarna för att ut-nyUja gassom motorbränsle och all man skall salsa mera på atl utveckla nya motortyper,t. Det här är inte nya krav, som kammaren vel, men de har bara blivitaktuellare . Jag kan nämna atl del för ögonblicket finns intemindre än nio olika drivkraflsyslem för bilar under bearbetning. De har olikanackdelar och fördelar, men åtminstonne åtta stycken har den fördelen att dehar obetydliga eller inga avgaser. De behöver fortfarande förbällras, men delråder alltså ingen brist på idéer och långt gångna experiment för nyamotortyper. Till sådana här nya motortyper behövs det i vissa fall också nyabränsldyper. Där saknas det fortfarande i ganska hög grad en nödvändigsamordning. Vihar hört att industridepartementet och arbetar på ett nyttokonventionellt bränsle, nämligen metanol. Metanol har den fördelenalt det kan tillverkas av en rad olika råvaror - olja, kol, oljeskiffer, trä, naturgas eller gastillverkad på avfall eller jordbruksavfall. Man kan alliså ställa ommetanoltillverkningen från den ena energikällan lill den andra allteftersomtillgången varierar. Detta är ett exempel pä all det kommer fram gamla - elleri det här fallet nygamla - bränslen, som på dl nytt och okonventionellt sällkan hjälpa oss atl klara våra transporlproblem och våra avgasproblem.Nackdelarna är i allmänhet inte så myckelkemiska eller lekniska som organisatoriska. För metanolen t. ex.liksom för gas finns inga distributionsmöjligheter, Onsdaeen dei eftersom bensinen under 50år totalt dominerat här. Det lar lid och arbeie allgöra den organisaloriska omslällningen. är del väseniligi alt bådefrämja forskningen på dessa nya motor- och Luftvård bränsletyper och seöver vilka organisaloriska åtgärder som kan bli nödvändiga för att kunnaanvända dem, om vi skall kunna genomföra de skärpta avgasnormer som vi behöveroch som vi kräver. Motionen319 är en framtidsmolion. Den handlar om hur vi förbereder det energibevarandesamhälle som vi ser fram emot och som vi inte skall behöva se på enbart medovilja utan också med vissa förväntningar. Om tekniken är rätt styrd kan denanvändas all skapa ell drägligl liv för oss också ulan den oljenarkomani, somulmärker indu-siriländerna . Skall vi klara den omslällningen ulan svåraabstinenssymtom, så är det vi måste aktivt förbereda oss. Och dl avsällen all göra dessa förberedelser är alt fördomsfritt och energiskt satsa pålösningen av de lekniska problemen med nya bilmotorer, så atl vi kan fastslåoch effektivt följa de lägre avgasnormer som måste komma därför all de ärnödvändiga för vår miljö och vår hälsa. TransporlsäU som inte förgiftar luftenär möjliga all få fram, och del är den ulvecklingen som reservanlerna iulskoiiel vill påskynda. Med denna molivering yrkar jag bifall lill den vid jordbruksuiskoiielsbelänkande nr 42 fogade reservaiionen av i m. fi. FruLUNDBLAD (s): I den reservation som fogats till jordbruksutskottets belänkande nr 42yrkas att ger Kungl. Maj:t lill känna all utvecklingsarbetet ochlagstiftningen kring avgasnormer och användning av alternativa motorbränslenoch motortyper bör skärpas för att minska luftföroreningarna. Närdet gällerskärpningen av avgasnormerna hänvisar reservanterna bl. a. till . Del är välrikligl att man i i princip skärpte sina avgasnormer fr. o. m. 1973 årsmodeller, men sedan har man genom dt beslut tagit bort vad som tidigaresades om den framtida utvecklingen och skärpningen av avgasnormerna. Och delhar man gjort just med hänsyn till energikrisen. Jagtycker att vi här i har gäll mera realistiskt fram, när vi har förordaten sänkning av avgasnormerna på lång sikt frän modeller. Del bör vararikligl all man på del saltet får litet för all anpassa sig till denormer vi vill ha. Det finns väl ännu inte någol direkl beslut om all vi skallskjula på ikraftirädandd av de nya avgasnormerna, även om del med hänsyn till energikrisenvore bra om vi kunde gå fram på olika alternativa vägar. Häri satsar vi också på atl skapa dl kontrollsystem som ga ranterar att de normer vi har verkligen efterlevs, ett system som man arbetar med på under kontroll av . Jag anser del varaviktigare att se lill alt de normer som finns efterlevs än att utfärda nyanormer som man i realiteten inte kan följa. Reservanternaönskar också en utredning om gas som drivmedel i motorfordon. I del fallethänvisar utskottet till ell tidigare uttalande av en arbeisgrupp ikommunikalionsdepartementet, som konstaterat att en övergäng till gasdriflskulle kräva myckel stora koslnader. 1 de diskussioner som fördes i sambandmed oljekrisen rörande alternativa bränslen kom gasen, speciellt dä naturgas,all spela en viss roll, och förhandlingar pågår om import avnaturgas. Jag tror därför inte all något speciellt inilialiv är nödvändigt frånriksdagens sida i denna fråga, speciellt som man i radion nämnde -vilket också bekräftade - atl industridepartementet och bilindustrinhade enats om ett forskningsprojekt kring ell nyll och billigare motorbränslesom också var mer miljövänligt. Från siatens sida synes det vara del statligautvecklingsbolaget som skall driva på utvecklingen i det fallet. Man haralltså redan frän statens sida tagit itu med dessa frågor. Reservanternabegär också alt elt snabbare forsknings- och utvecklingsarbete skall bedrivaskring elmotorer, sierlingmotorer och ångdrivna fordon. Men pågår det just pädella område ett mycket långt framskridet utvecklingsarbete med statligt stöd.Inom styrelsen, för leknisk utveckling finns dessa forskningsprojekt, och därhar man parlamentariska inslag i forskningsnämnderna. Där kan alltsåriksdagsmännen genom parlamentarikerna och genom de rapporter som STU lämnarfölja forskningsarbetet. Jag tror inte atl något speciellt inilialiv frånriksdagen är behövligt på del områdei, och jag lycker inte heller atlreservanternas förslag är realistiskt. 1övrigt kan man säga atl arbetel på all få fram mindre bullersamma motorer-somt. ex. trafikbullerutredningen har föreslagil - kommer att medföra altavgasfrägorna uppmärksammas mera när det gäller motorfordonens utformning. Dentrafikplanering ur miljövårdssynpunkt som irafikbullerulredningen föreslagitkommer också atl ha positiva effekter för luftvården i våra bostadsområden. Delhar ofta påpekats alt arbetet på miljövårdsområdet måsle ske i internationellsamverkan. Från svensk sida har man hela liden försöki att pressa på iinlernalionella miljövärdssammanhang. Från de nordiska ländernas sida görs delockså stora ansträngningar för all fä normerna skärpta internalionelll.Nordiska rådd behandlade bl. a. elt medlemsförslag om luftföroreningaroch rekommenderade då de nordiska regeringarna all snarasl vidta ålgärder förall minska luftföroreningarna genom bilavgaser. Åtgärderna skulle främsi sättasin på det inlernalionella området. har också en kommitté somarbetar för att de nordiska länderna skall uppträda gemensamt för all få tillstånd en skärpning av bestämmelserna på det inlernalionella området. Manmåste alltså konstatera all reservanlerna, på alla de punkter där de önskarytterligare markeringar, bildligt talat slår in öppna dörrar. Del försen klarpolitik för en realistisk sänkning av normerna för bilavgaserna. Del pågårelt utvecklingsarbete kring nya motorbränslen, och dessa strävanden har tagitytlerligare fart på grund av energikrisens följdverkningar. Det arbetas också -huvudsakligen med statligt stöd - för ytterligare forskning kring ochutveckling av miljövänliga motortyper. Med hänvisning lill vad jag här har anförtyrkar jag bifall till jordbruksutskottets hemslällan på alla punkler och avslagpå reservationen i anslutning till punkten 1. Realistiskt anser jag i detta sammanhang varaalt, som reservanlerna begär, förbereda den ytterligare skärpning avavgasnormerna som är nödvändig och inte låta den saken fiyla med hänvisninglill alt låter den fiyla, att vi har en energikris och atltrafiksäkerhets-verket fält i uppdrag alt träffa avlal om undersökning rörandekontroll av luftföroreningar. Jag lycker inte atl del räcker. Jag vidhåller altvåra krav på en förberedelse av en skärpning av normerna är realistiska i dellasammanhang. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskotlelshemslällan, dels reservationen av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruAnér begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill an kammaren bifaller jordbruksuiskoiielshemställan i belänkandet nr 42 punkten I röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flerialel av kammarens ledamöler ha rösial för ja-proposilionen. Dåfru begärde rösiräkning verkslälldes voiering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 164 Nej - 164 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade, nedladeherr andre vice talmannen i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter påherr andre vice talmannens anmodan i (s) ur urnanupptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammaren hade alltså i enlighet med nej-propositionensinnehåll bifallit reservationen av i m. fl. Punklerna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 25 Andringar avmiljiiskyddslagen Föredrogs jordbruksuiskoiiels belänkande nr 45 ianledning av molioner angående ändringar av miljöskyddslagen. Idella belänkande behandlades molionerna 1974:326av i m. fl. (fp) vari hemslällis all skullebeslula om en sådan ändring i miljöskyddslagen all lillsiånds-plikt infördesför byggande av vägar och flygplatser samt 1974:508av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu var i fråga (yrkande 1),föreslagils atl hos regeringen skulle hemställa om omarbetning,precisering och förslag belräffande miljöskyddslagen med en sådan inriktningalt ekologiska miljöaspekter beaktades och en objektiv beslutsprocess imiljöärendena eftersträvades med samhällsekonomisk optimering som målsättning. 1. som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vadutskottet i anledning av molionen 1974:326 anfört rörande tillståndsprövningenligl miljöskyddslagen i fråga om vägar och flygplatser, 2. lämna motionen 1974:508, yrkande 1, utan ålgärd. 1. vid 1 i utskottetshemslällan (tillståndsprövning) av herrar Hedsiröm och i , och , herrar Wictorsson och i Vrelslorpsamt (samlliga s)som ansett alt utskottet under I bort hemställa, att skulle avslåmolionen 1974:326, 2. vid 2 i utskottetshemslällan (omarbetning av miljöskyddslagen) av (vpk) som all ulskollet under 2 bort hemsiälla, allriksdagen skulle i anledning av motionen 1974:508, yrkande 1, som sin mening geKungl. Maj:t till känna vad reservanlen i reservationen anfört belräffandeöversyn och omarbetning av miljöskyddslagen, m. m. HerrWICTORSSON (s): 1 jordbruksuiskoiiels belänkande nr 45 yrkar uiskolls-majorilden alllillslåndspliki skall införas beträffande flygplatser och vägar som kanmedföra miljöstörningar av väsentlig belydelse, och sä säger majoriteten alldel lorde fä ankomma på Kungl. Maj:i alt närmare bestämmaförprövningsskyldighetens omfattning. 1 reservaiionen 1 lar densocialdemokratiska minoriteten avstånd från del förslagei och yrkar avslag påden moiion som ligger lill grund för ulskollsmajoriidens släll-ningsiagande. Sedanulskollet realbehandlade denna fråga har Kungl. Maj:t i propositionen 166 i ärmed förslag till ändringar i naturvårdslagen föreslagit attsamrädsbestämmelserna i 20 >? naturvårdslagen skall skärpas. Sålundaföreslås atl samråd med blir obligatoriskt innan någon utförarbetsförelag som kan komma atl väsentligt ändra naturmiljön. Vidare föreslåsalt regeringen eller efler regeringens bemyndigande fårbefogenhet atl föreskriva all inom landel eller del därav anmälan för samrådalllid skall göras i fråga om särskilda slag av arbetsförelag.Samrådsbeslämmelserna blir tillämpliga också belräffande byggande av vägar ochflygplatser. Genom samrädsförfarandet skapas en smidig handläggningsordningsom gör del möjligt för atl la upp diskussioner i ärenden sombedöms angelägna från nalurvårdssynpunkt. har även möjlighet altge sådana förelägganden som behövs för all begränsa eller motverka skada pänaturmiljön. Härigenombör de av motionärerna anförda naturvärdsaspekterna bli tillräckligt beaktade.Det kan inte anses praktiskt alt vid sidan av denna kontroll frånlänsstyrelsens sida och den särskilda prövning i övrigt som de häranläggningarna är underkastade också föreskriva obligatorisk förprövningenligt miljöskyddslagen. Dessaförhållanden var inte bekanta för vare sig utskollsmajoritelen ellerreservanterna när vi behandlade ärendel i jordbruksutskottet. Enligt våruppfallning bör man samordna behandlingen av förslaget om ändringar inaturvårdslagen med de aktuella motionerna. Jag ber därför, herr talman, all fåyrka åierremiss av detta ärende lill jordbruksutskottet för ny beredning. Jaghoppas atl vi skall fä förståelse för dessa synpunkier så att della någolovanliga förfarande kan användas i della ärende. Förden händelse mill yrkande om åierremiss avslås yrkar jag bifall tillreservationen 1. HerrISRAELSSON (vpk): Jag hade för avsikt atl yttra mig övermotionen 508, men då här har yrkats åierremiss avstår jag frän atl göra del ochgår med på att frågan går tillbaka till utskottet. Jag återkommer när frågan pånytt kommer upp i kammaren. Hen i (fp): har yrkal åierremiss av delta ärende. Som slöd för delyrkandel har anfört alt del i propositionen 166 , somhandlar om bl. a. ändringar i naturvårdslagen, finns sådana förslag alt deförslag som molionen innehåller kommer i dl hell annal läge. då avse de ändringar av 20 S som föreslås i propositionen. har lagens 20 §haft följande lydelse: "Kanarbdsfördag, som ej omfattas av tillslåndstvång enligl 18 eller 19 S, komma attväsentligt ändra landskapsbilden, bör, innan företaget utföres, samråd ske medlänsstyrelsen." 8 protokoll 1974. Den föreslagna lydelsenär: "Kanarbdsfördag, som ej omfattas av tillslåndstvång enligt 18 eller 19 §, komma altväsentligt ändra naturmiljön, skall, innan företagel ulföres, samråd ske med ." Elt"bör" ändras till "skall", och ordel"landskapsbildennaturmiljön". Dessutomgörs ett tillägg i den föreslagna lydelsen: "Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer kan föreskriva alt inom landel eller del därav anmälanför samråd alllid skall göras i fråga om särskilda slag av arbdsförelag." Omman då undrar vad som menas med "särskilda slag av arbdsfördag", kanman på s. 110 i propositionen ta del av en uppräkning av sådana arbetsföretag.Under kantrubriken anges vad nalurvårdskommillénanser vara angelägna samrådsförelag, nämligen "utförande av vägar, siörreschakiningar, upplagande av ledningsgator, slutavverkning och markberedninggenom hyggesplöjning". Litet längre fram i texten skriver departementschefenall han föregen del vill "nämna markberedning genom hyggesplöjning".Del är vad departementschefen nämner! Molionen326 handlar om fiygplatser och vägar, medan departementschefen i denproposiiion som åberopar talar om hyggesplöjning. Pä dessagrunder vill alltså yrka åierremiss. Jag yrkar alt ärendel avgörs , och jag tänker plädera förmotionen. Molionen326 handlar om hur man bättre än skall tillvarata miljöintressena närman bygger nya vägar och fiygplatser. Majoriteteni utskoliei har stött motionen och vill förstärka möjlighelerna alt tillvarataoch bevaka miljöskyddsinlressena. Den socialdemokratiska minoriteten tyckerall allt är bra som det är och anser att miljöskyddsintressena redan ärtillgodosedda i gällande lagstiftning. Lål oss då se hur gällandelagstiftning fungerar! Enstatlig uiredning - kallad - lade fram förslag om lokaliseringav elt inrikesfiygfäll i lill /Getaren. 1 denna utredningdiskulerar man sida upp och sida ner - ulredningen omfattar 350 sidor -lekniska och ekonomiska aspekter. Noga analyserar man om del eventuellt går atlvinna en eller annan minut när man skall åka från till dettilltänkta nygfältd. Lika viktigt är om postflyg och fraklflyg kan vinna någraminuter eller bli några kronor billigare. Närulredningen skall motivera varför man föreslår en placering iTullinge/Gdaren så ägnar man tre sidor åt miljöproblemen. Men ekonomi ochlekniska frågor om transporter mellan nygfältd och får många sidor. jämför olika alternativ väger man investeringar, driftkostnaderoch transporttider. Men man väger inte miljöfaktorerna, för dem har man heltenkell inte utrett. Dennautredning är publicerad 1974. På detta malerial tvingades kommunen säga jaeller nej till nygfältd. Med detta malerial som enda källa skulle alla demänniskor som var berörda av förslaget la ställning. Ulredningensäger knappasl något om miljön. All det tänkta flygfältet ligger i ell avregionens värdefullaste fritidsområden, atl flygplanen vid start och landningskulle flyga över stora bostadsområden och elt av landets slörsla sjukhus lalarman inte om. Ulredningen har hell enkelt inte behandlat miljöproblemen. Vihar alltså en silualion där en stallig utredning kan föreslå enlokalisering av en flygplats vid Slorslockholm ulan all man granskalmiljöaspekterna. Detta är en helt orimlig silualion. Men det är en följd avgällande lagstiftning. Del är den silualion som reservanterna vill bevara. Nukom viktiga miljöaspekter ändå fram i fallet /Getaren, men dessa faktalogs fram av frivilliga krafter. Vore del inte rimligt all den som vill anläggaen flygplats också skall utreda flygplatsens inverkan på miljön? I så fallkunde en bred diskussion underlättas och många missförstånd undvikas. Ifråga om vägar är del lika nödvändigt med en ändring av gällande regler. För enkort lid sedan fick vi höra talas om mycket allvarliga bullerproblem orsakadeav genomfarlstrafiken i och . Där har kommunerna ålagts myckelkostnadskrävande åtgärder för att skydda människor frän trafikbuller.Siluaiionen är belungande för kommunerna men än mer för de invånare som borvid de bullrande trafiklederna. Den siluaiionen bör vi kunna undvika iframliden om reglerna ändras. Förbara ell par veckor sedan öppnades en ny genom . Redan nukommer klagomål från dem som bor längs den nya vägen. Bullret är så starkt atlman anser sig allvarligt störd. är den verklighet som människor uppleverhösten 1974. Felaktigplacering av flygfält eller stora vägar kan medföra svåra miljöskador. Men attomlokalisera ett flygfält eller flytta på en väg är svårt - ibland omöjligt.Det rör sig om ekonomiskt tunga investeringar. Därför måsle dessa anläggningarhamna rätt från börian. Miljöaspekterna måste vägas in i de allra förstalokaliseringsundersökningarna. Del är helt nödvändigt atl en förprövning skerenligl miljöskyddslagen. Jag yrkarbifall till ulskotlels hemslällan. Hen KRÖNMARK (m): Jag skall inte ta upp kammarens tid med någon argumentering isakfrågan. Jag kan inskränka mig lill atl i stora delar ansluta mig till desynpunkier som har framförts av i . Jagbegärde ordel, herr lalman, med anledning av yrkande omåierremiss lill ulskottel. anser att en förändring harinträffat i och med all regeringen framlagt propositionen 166 med förslag tilländringar i naturvårdslagen. Han tycks mena att siluaiionen nu ärannorlunda. Jag bestrider dock att del finns anledning all fördenskull förändratidsbehandlingen. När del gäller det förslagsom senare skall läggas på bord - elt förslag beträffandevilket vi formellt sett inte vel om del blir anlaget