prot · FX09142 · 1974-12-31 00:00:00 — Och där är Program något att bygga på för denglobala livsmedelsförsörjningen. Sedan hoppas vi också på att ^u-länderna själva skall lyckas med ^atlhöja sin produktion av spannmål och andra livsmedel. Detta kan ske genom en utveckling av brukningsmetoderna, genomutbyggnad av lagringsmöjligheterna, genom omfattande jordreformer idessa länder, genom en förbättrad ochdemokratiserad jordbruksproduktion och, ^inle minst viktigt, genom en förbättradlivsmedelsdistribution. Jag tror att en utveckling av jordbrukskooperationen i^u-länderna skulle kunna be- Ihela detta arbete bör aktivt delta med bistånd både i form av pengaroch i form av personalinsatser. Låt mig uttrycka den förhoppningen att de svenskariksdagspartiernas ändå ganskabetydande samling kring biståndspolitiken skall bestå och om möjligt befastasytterligare. ^U-länderna, våra ^samarbets-^partners i biståndspolitiken, är^inle betjänta av att det svenska biståndssamarbetet är föremål förinrikespolitiska stridigheter av olika slag, där man ibland i debatten - kanske inte här i kammaren men utanför dessa väggar- använder ^bislåndsfrägan som ett inrikespolitiskt slagträ. Jag bedömer den som alltför ^allvariig för att fåspela en sådan roll. Våra ^samarbetspartners måste kunna lita pä att de utfästelser vi gör och de avtal vi ingår följer vi till sista bokstaven och ^lill sista kronan. Om vi därutöver kan samsas om biståndspolitikensinsatser och utformning på lång sikt, så tror jag vi har möjligheter attgöra betydelsefulla insatser för en globaljämlikhetspolitik och en förbättrad framtid för ^u-ländernas ^fölk. Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer I detta anförande instämde iKristianstad, herrar ^Boo och ^Rämgård, fru ^Wiklund, iGöteborg, fröken ^Pehrsson, , herr ^Raneskog, fruTilländer, herrar och ,, herrar i , i Skärstad, i , i ^Hållsta,^Jonnergård, i Heden, Gustafssoni ^Säffie och ^Gernandl, fru ^Göihberg samt i ^Järvsö (samtligac). Fru tredjevice talmannen ^NETTELBRANDT (fp) kort ^genmäle: sägeratt han ogärna polemiserar med folkpartiet.Jag vill säga detsamma om centernoch . Men jag hadenästan hoppals att trots skrivningen i utskottets betänkande skulle anknyta ^lill singamla linje, den som vi haft gemensam under ^etl antal år. Jag har här protokollet frånriksdagsbehandlingen , då just förde centerpartietstalan. Han sade då att det var alldeles för sent alt uppnå ^enprocentsmålet1974/75 och talade varmt för att vi skulle göra den satsningen /73.Men när vi nu kommit fram ^lill dettillfälle då del är dags ^atl stå för de vackra uttalandena och handla konkretsviker . Vi kan därför tyvärr inte ^fortsätla att driva dennarättvisefråga i enighet. anser att även om vi anslår mera pengar så kommer detta inte de svältande till del - SIDA har redan tillräckligt med pengar som kan användas till detta. Men de pengar SIDA har är ju till stor del redan intecknade för andra ändamål. När anslog dem var de också avsedda för andra ändamål.Utskottsmajoritetens skrivning innebär att SIDA inte får en enda kronakvar att sätta in mot en eventuelltinträffande ny katastrof under resten av budgetåret. Redan innan detförsta halvåret har gått ut har man alltså använt hela årets 3Riksdagens protokoll 1974. Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer pengar till något ^annal. Vidare säger alt det skulle la vikunde klara de svårigheter som man nu sä energiskt försöker mana fram. Ja, meninte kan man handla upp av det överskott av vete som finns i landet utanatt ha pengar till förfogande. skulle inte acceptera all man gjordesädana uppköp utan att pengarna redan beviljats. Man måste ju börja i denänden. De svårigheter med tonnage som herr ^Anlonsson talade om tror jag är överdrivna. Jag har fått rapporter om ^atl mani sjöfartskretsar bedömer möjligheternaall skaffa fram tonnage som stora. Ett rederi har t. o. ^m. uppgivit atttonnage går tomt därför att man inte har frakter. Jag förstår inte rikligt logiken i yttrande. Om det nuär så stora svårigheter och tar så att klara dem, skall man då väntatill innan man börjar trycka på knapparna? Är det då inte i ställetsärskilt angelägel ^atl beslutet fattas kvickt? Jag vill vädja ^lill kammaren att tänka pä att fina uttalanden, hur positiva ochvackert framförda de än är, inte mättar några hungrande människor. () kort ^genmäle: Fru^Neltelbrandt betonade all man intekan handla upp veteöverskottet utan att ha några pengar. Det är i ochför sig riktigt. Men de spannmålslager pä 200 000-300 000 lon som finns utöverde vi nu diskuterar kommer vi inte ät före den , helt enkelt därför alt lantmännens stora silos ute ilänen är ^sprängfyllda med vete och annan spannmål och något mer alltsåinte kan tas emot före när ^hembudsskyldigheten går ut. Först den 1april kan vi överblicka situationen. Jaghar betonat att vartenda kilospannmål som finns i form avöverskott då skall ställas ^lill förfogandeför ^svälldrabbade länder. Fru ^Neltelbrandt vet att vifortfarande har den inställningen, alt ^en^procentsmålet ligger fast och att del helst bör uppnås inom dettabudgetär och pä det sätt jag antytt, bl. a. genom att vi kan göra omoljefonden till en livsmedelsfond. Men, fru ^Neltelbrandt, när SIDA nu harpengar över som inte kan användas innanför de uppgjorda ramarna och som vidärför nu tar i anspråk på det här sättet, kan man då säga att dessa pengar för oss närmare ^enprocentsmålet? Och kan mansäga att det faktum att vi har ^etl spannmålsöverskott för oss närmare^enprocentsmålet, när vi vet att den därspannmålen inte är tillgänglig förrän efter några månaderoch vi alltså skulle anslå , som inte kan las i anspråkförrän ett kvartal framåt i tiden? Jag har sagt alt vi har tiden på oss att bedöma de här frågorna underden allmänna motionstiden efter det att vi har fått ^siatsverksproposi^lionen.Jag vill bara slutligen tillägga all jag tror att det vore bra om vi ^inle härhamnar i stridigheter om tekniska spörsmål, ulan alt det som debattensslutprodukt ändå framgår alt vi har en enig uppfattning om det angelägna i attvi ^vidiar de åtgärder som är praktiskt möjliga alt vidta. Fru tredjevice talmannen ^NETTELBRANDT (fp) kort ^genmäle; Nej, herr ^Anlonsson, ^enprocentsmålet ligger inte fast! Del skulle enligt vad tidigare ^sagl ha uppnåtts 1972/1973. beslöt att det skulle uppnäs 1974/1975. blir det kanske uppnått1975/1976, men vi har ju inte setthur mycket det bär fram till . ^Enprocentsmålet har dess värre inte legat fast, ! Sedan vill jag varmt instämma med i ^atl vi ^inle här iriksdagen bör fastna vid olika tekniska detaljer. Jag anser all vi inte hellerbör fastna i olika uppgifter om ^veteöverskotlels ^siorlek - det är ju ändå^inle en huvudfråga. Huvudfrågan är hur vi skall kunna hjälpa de människor som är drabbade av sväll. Då är deten lycklig omständighet att vi just det är när detta hjälpbehov är säomfattande har fäll ett sä stort spannmålsöverskott i vårt land av vilket vikan använda en del på detta sätt. Räckerinte del, skall vi ju hjälpa ändå. Detta är det viktiga för frågan. Om man nu anser alt det är angelägel alt hjälpa^svältdrabbade länder - och jag tror att har en sådan varmtpositiv inställning till den här frågan -skall man väl använda hela sinenergi till att söka klara uthur vi snabbi och effektivt skall kunna forcera alla de olika hinder som finns. Vi måste bry våra hjärnor medhur de olika tekniska detaljerna skall , men däremot skall vinaturligtvis inte bry våra hjärnor med att söka stapla upp framför oss alla deolika svårigheter som vi kan hitta på. Jag vill upprepa, herr talman, ^atl varma, vänliga ochpositiva uttalanden lever man inte pä. De föder inte någon. Just därföratt allt det som skall göras tar tid måste vi sätta i gäng . Eller menar herrAntonsson att människorna får sin mat snabbare, om vi väntar några månader och fattarbeslutet ? Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer () kort ^genmäle; Jag är till freds med att kunna notera att fru ^Neltelbrandtoch jag har samma uppfattning omvikten av att hjälper så långt våra resurser någonsin räckertill. Vi har emellertid frän vår sida velat vara realister och ^sagl oss att viinte kan sträcka oss längre än^lill den kvantitet som svensk spannmålshandel har garanterat kan stå ^lill förfogande, nämligen 100 000 lon. Men samtidigthar ^utskotlsma^joriteten uttryckt förhoppningen att det den 1 aprilskall visa sig alt ^ytleriigare 200 spannmål står tillförfogande, och då bör vi skaffa fram pengarna. Del hjälper med andra ord inte omvi har i handen - vi får inte ett extra kilovete för det. Jag är gärna med om att manförsöker snabba på utskeppningen av lagren, men de praktiska svårigheterna är så stora att jag tror att detinte kan bli fråga om några nämnvärdakvantiteter. Därför räcker del ^enligl min mening att vi anslår medel isärskild ordning när vi ser hur stort det reella överskottet är. Ytterligare insatser ^jör ^svältdrabbadeländer Även om vi alla känner mycket starkt i denna frågamåste vi ändå vara realister och ta hänsyn till de praktiska omständigheterna. Herr talmannen anmälde alt fru tredje vice talmannen^Neltelbrandt anhållit all till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. i ^(s): Jaghar med intresse lyssnat på både fru tredje vice talmannen ^Neltelbrandt och vice ordförandeherr . Båda har skildrat den otroliga nöd som finns runt om i världen.Framför allt ägnade fru ^Neltelbrandt en stor del av sin talelid tillatt redogöra för den. Jag avser ^inle ^atl polemisera i den frågan med vare sighenne eller - jag tror ^atl nöden är så stor som de har sagt,kanske t. o. ^m. större än vad som har framgått av deras anföranden. har säkerligen rätt i sitt påpekandeatt den hungersituation som råder i världen inte är av övergående art.Egentligen tror jag - det verkar paradoxalt att säga det - att vi bara befinneross i början av den stora hungerkatastrofen i världen. Det kanske blir så att^u-hjälp från och från andra länder i allt större utsträckning fåranvändas till katastrofhjälp. Jag tycker att tendenserna pekar på en sådanutveckling. Dessa påpekanden,som jag gör efter fru ^Neltelbrandts anförande, kanske förefaller mångaledamöter i chockerande. Visst är det chockerande - helavärldssituationen är chockerande. Om det finns ledamöter av denna riksdag som tror alt del är möjligt att med ^u-hjälp klara situationen i världen, görde sig skyldiga till helt felaktigaslutsatser. Jag tror inte att det är möjligt, inte ens om de stora industriländerna, som varit relativt kallsinniga när det gällt ^atlhjälpa, skulle bli mer positiva. Ty hjälpinsatserna kommer förmodligen aldrigatt räcka till för den otroliga nöden i världen, en nöd som växer år för år ochsom vi icke ser något slut på. Jag har velat göra de härpåpekandena. Fru ^Neltelbrandt och har bedyrat hurogärna de polemiserar mot varandra. Jag har ingenting emot att polemisera varesig mot fru ^Ne^ltelbrandt eller mot herrAntonsson, men jag finner ingen anledning att göra del i den här diskussionen. Om vetesituationen har det i den pressdebatt som förekommit givits många felaktiga informationer. Del är inteförvånande om den stora allmänheteni denna situation tror alt vi skulle kunna leverera 400 000 lon^överskottsvete. Detta är emellertid icke fallet, och det har framgått inteminst av redogörelse. När utskottetbehandlade denna fråga bad vi en representant för Svensk spannmålshandelalt komma till utskottet och ge en information om det verkliga läget på vetemarknaden. Kontentan av den redogörelse som Svenskspannmålshandels chef gav är alt det finns ca 100 000 lon vete som kan disponeras. Hur mycket vete det kommer altfinnas när man kan överblicka ^vetesiluationen kunde han inte ge någon upplysning om. Han hoppades att det den 1april, när jordbrukarna skall ha gett besked om den vetemängd som stårtill förfogande, skall visa sig att mängden ^överskottsvete uppgår till 300 000ton utöver de 100 000 som kan disponeras. Jag säger att han hoppades pådetta - han betonade ^atl han inte med säkerhet kan garantera att vi kommer attha denna vetemängd. Vi hoppas alla att det skall finnas när man den1 april har fullföljt denna inventering. Svensk spannmålshandel säger att de somnu kan disponeras kan ställas till förfogande . Man undrar vaddel är för anledning alt vänta till april när det sägs att vetet finns . Svensk spannmålshandel anger olika skäl till detta. Jag skall nämna ^ton-^nagefrägan,som berördes av fru ^Neltelbrandt. Fru ^Neltelbrandt hade fält information av någonredare att det går mycket snabbare att skaffa fram tonnage. Men utskottet kaninte vid sin behandling av ärendet gå ^ul och fråga en redare, den förste manfår fatt på, och begära besked om hur del tar att skaffa fram tonnage. Vi kan inte göra annat än att sätta tilltro till de uppgifter som lämnas av Svenskspannmålshandel som skall leverera vetet och som har erfarenhet och vet hurdansituationen är bl. a. i tonnagefrågan. Vi kaninte gå ut på annat sätt och skaffa uppgifter då det gäller leveransen somsådan. Vi har redovisat den information som Svenskspannmålshandel har givit oss. Om det sedanfinns ledamöter i som inte accepterar detta, dä kan utskottetinte göra någonting åt den saken. Vi kan återge de fakta som vi har kunnat inhämta, och jag försäkrar att vi har försöktinhämta alla de fakta som var möjliga att få. Vi har ingen anledning attbetvivla informationernas riktighet. Förhoppningen ärsåledes att vi nu skall kunna leverera . Förhoppningen ärockså att vi skall kunna konstatera att vi har, som det sagts,ytterligare alt leverera. Men då vill jag för säkerhets skullpåpeka all det pågår överläggningar om en del av det vete som skulle ingå idessa 300 000 lon - överläggningar som ännu inte är slutförda och ännu inteinneburit några bindande avtal. Det gäller, för att nämna två exempel, vissaleveranser ^lill och vissa leveranser ^lill . Om situationen ärden all vi har vete i ^ytleriigare överskott får viräkna med att kanske en del av detta då är ^iniecknal genom ^atl det harträffats ^avial med exempelvis och och ^atl den då befintligareserven är till motsvarande del lägre. Jag måste säganågra ord om det som har kallats den "spontana kampanjen" kring vetet. Det måste i så fall havarit en väl förberedd spontanitet.En stor tidning i har ägnat en god del av sitt utrymme ät att övertygasvenska folket ^atl vi måste dela med oss av vårt överflöd, men man har gjortdet genom att leverera många Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer felaktigheter som läsarna sedan harkunnat konsumera. Man har t. o. ^m. uttryckten önskan om all ransonering av livsmedel skulle införas i . Del skulle nog skapas en väldigt svär situation omman verkligen ^gjorde allvar av delta kravpä en allmän livsmedelsransonering. Hur fattigt det än är i världen, hureländigt det än är kan ingen få mig att tro attläget i är sådant att det svenska folket är berett att ta en livsmedelsransonering.Detta är med andra ord inte realistiskt. När del nu gäller ^velefrågan har man även uppmanatfolk att skriva sitt namn på listor och skicka in. Jag såg en uppgift -jag har inte den exakta siffran - alt det har kommit in upp emot 250 000 namn.Är del bra eller inte? För min del måste jag säga ^atl jag inte tycker densiffran är imponerande. Om man går ^ul med ett pressorgan av den ^storiekenoch får gehör även i andra pressorgan i landet, men slutet blir att man fårihop 250 000 namnunderskrifter, måste jag med mina erfarenheter och frän minautgångspunkter säga att man ^inle har vunnit särskilt mycket. Jag tycker del ären ganska blygsam siffra som publiceras. Nä, tillbaka till ^utskotlsbelänkandet. När gick till med sitt förslag om altriksdagen skulle ta upp frågan om ^ytleriigare 500 miljoner i anslag till^u-hjälpen, avvisades detta som bekant. Talmannenkunde av konstitutionella skäl ^inle ta upp frågan till behandling. Då gick tillutrikesutskottet och föreslog alt utskottet skulle ta ett initiativ. Utskottets majoritet har^lagit ett initiativ och föreslår alltså ^atl vi skall ställa ^lill förfogande ungefär 100 miljoner och därmed möjliggöra inköp avca vete - alltså del vete som finns till förfogande. kunde ^inledela majoritetens uppfattning utan har en reservation. I den säger manbl. ^atl vad utskottet föreslår ^inle innebär några nya pengar. Nå, del är pengarsom finns ^lill förfogande dettabudgetår av det anslag som riksdagenhar ställt till förfogande - pengarsom icke är ^öronmärkta förändra projekt och ändamål. Det ligger väl ganskanära ^lill alt utskottet finner det naturligt ^atl först vilja disponera demedel som kan stå ^lill förfogande, innan man talar om nya pengar. Fru ^Neltelbrandt sade ^atl positiva uttalanden ochdeklarationer i och för sig kan vara bra, men alt man inte lever pä det. Nej,det är nog alldeles riktigt. Men jag vill nog säga att utskottets yrkande ^inleär ett tomt uttalande. Det innebär ju alt ställa till förfogande medel för inköp av den vetemängd somnu finns till förfogande och som kan disponeras. Jag vill erinra om ^atl behandling av^u-hjätpsfrågan delta år innebar, ^atlriksdagen avslog ^moiioner som yrkade på ^enpro-^centsmälets fulla uppfyllande under detta budgetår.Det här är alltså den andrabehandlingen^'av den frågan som har att genomföra pä . Utskottet har icke , lika litet som , ^kunnal tillstyrka delförslag som framlades då och som vi har alt ta ställning till även . Det är ^inle sälångt innan vi framför oss har en ny statsverksproposition. Alla vet^atl omkring kommer de nya handlingarna för det budgetår som börjar den 1 juli1975 att delas ut. Det gäller även ^u-hjälpsfrågan. Vad man kan hoppaspä då är att kommer alt få förslagom att till ^u-hjälpsändamål skallställas till förfogande ett ökatkapital, och som jag hoppas enbetydligt ökat kapital. Jag säger att jag hoppas på detta, trots att jag vethur svårt det är för en finansminister att få budgeten balanserad. Förrestenär det inte fråga om all ha en balanserad budget, men frågan ärhur mycket man kan hälla nere upplåningsbehovet, som och enligt vadman kan bedöma även i fortsättningen kommer att öka med någon miljon. Jag skallinte gä in närmare pä detta men jag vill bara säga ^atl det är klart alt dettahar ^etl samband. Det kommer vi aldrig ifrån. April månadsbeslut i har blivit föremål för olika tolkningar, och detfinns de som gör en mer positiv tolkning av vad utrikesutskottet då föreslog och godkände än vad somegentligen låg i skrivningen. De som gör denna välvilliga tolkning drarfelaktiga slutsatser. Man bör, omman studerar utskottets betänkande , företa en noggranngranskning av vad finansutskottet sade då del gällde anvisande av pengarför delta ändamål. Jag tror inte att mangör ^u-hjälpsfrågan i den svenska någon tjänst om man idebatten driver upp känslorna ^lill en omfattning som den man ibland möter. Viskall nog försöka se så realistiskt som möjligt på frågan. Man måste komma ihåg ^atl ^u-hjälpsfrågan aren kostnadsfråga somlika väl som andra kostnadsfaktorer i den svenska statsbudgeten måste vara enavvägningsfråga. Vi kommer aldrig ifrån del, såvida vi ^inle tror ^atl visjälva skall kunna klara problemen världen runt. Jag vet att vid den behandling av ^stalsverkspropositionen som nuäger rum får de olikadepartementscheferna finna sig i strykningar i stor omfattning i deanslagsäskanden som framställts. Det finns egentligen bara ett område -ja, kanske ^ytleriigare ett - där man ^inle behöver finna sig i strykningarulan tvärtom får betydande ökningar, och det är när det gäller den svenska ^u-hjälpen.Jag ^lycker all det är litet i överkant när man då uttalar sig som fru tredjevice talmannen gjorde när hon sade att regeringen nu svävar på målet. Jag tror^inle det är rikligt. Vore det rikligtskulle man nog inte kunna accepteraen ^slatsverksproposition sominnebär rejäla tillskott ^lillnågot enstaka område och då främst till ^u-hjälpen. Meddetta har jag ^velal redogöra för ^utskoitets behandling av den framställningsom kom från . Jag vill understryka att utskottels majoritet står bakom del yttrande somi dag lämnas till riksdagen.^Folkparlirepresentanterna har anmält en avvikande mening men utskottetspartier i övrigt har accepterat den skrivning som presenteras. Jag yrkarbifall till utrikesutskottets hemställan. Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer Ytterligare insatser för ^svältdrabbade länder Fru tredjevice talmannen ^NETTELBRANDT (fp) kort ^genmäle; Först^etl par ord om de siffror som har figurerat så mycket i debatten. Jag skall be att få referera några meningar,stenografiskt nedtecknade i utskottet, av den information som vi fick, mycketsakkunnigt givetvis, från direktören för Svensk spannmålshandel. "Överskottet" - jag tar nu inte alladetaljsiffror - "är 400 000. Klart besked om det reellaöverskottet kan ges först dåman ^hembjuderallt överskott. Erfarenhetsmässigt är de slutliga hembuden200 . Vågar inte på detta stadium binda oss för åtaganden av en sådanslutpost men klart alt vi redan nu skulle kunna binda oss för ^ytleriigare , men med leverans först ." Del brukar ibland genom speciella aktiviteter gå ^atl fäfram det man vill ha fram pä ^etl tidigare stadium, och jag tror inte attregeringen skulle ha varit oförmögen till detta. ^Geijer i sägeralt det är fel att säga att regeringen svävar på målet. Ja, jag kanuttrycka mig bestämdare: regeringen sviker det löfte den har givit tidigare.Utskottet ger inte en enda ny krona. De här 100 miljonerna kunde ju regeringenredan tidigare enligt beslut haanvänt ^lill att ge en extra hjälpexempelvis till dessa ^kaiastrofdrabbadeländer. Det fanns fullmakter för del. "Det är inte så långt innan vi har en ny^slatsverksproposition", säger herr ^Geijer. Ja, fråga svältande människorom det inte är så långt. Om man skallavvakta april månad, som det har talats om här tidigare, och dessutom behandlingen av ^siatsverksproposilionenbetyder det framåt i tiden innan beslut fattas. Är det intelångt för människor som håller på att dö av svält? "Utskottet kan inte gå ut och fråga någon redarehur det ligger till, och vi måste tro på uppgifter som är lämnade iutskottet." - Ja, självfallet, men det är precis det jag har sagt; Vi skall ^inlesyssla med tekniska detaljer. Men om vi ger ^ell anslag är del regeringen ochSIDA som skall sköta det praktiska utförandel. Jag vet ^inle om ^inle vägar lita pä att regeringen och dess organ klarar ut dessauppgifter. i ^(s) kort ^genmäle; Jagmåste ytterligare något kommentera tredje vice talmannens siffror omveteresurserna, och jag skall göra det mer noggrant än förut. Man beräknar alt vi kommer att få ett veteöverskott på 1 . Av detta överskott är redan 574 000 tonsålda, bl. a. till SIDA. Vidare ingåri siffran de 100 000 lon som kan ställas till förfogande nu - inte föromedelbar leverans, men de är tillgängliga. I siffran räknas också in , om vilka förhandlingar pågår med och . Jag säger detta därför alt fru ^Neltelbrandtsredogörelse ger ett helt annat intryck än vad som är fakta i det härmålet. Beträffande tonnagel, som är enteknisk detalj som vi inte skall syssla med, vill jag säga alt jagheller inte sysslar med den. Men det är fru ^Neltelbrandtsom har varit ute och träffat en redare och konstaterat att det här kan klarasmyckel snabbi. Då säger jag att vi ^inle kan gå ut på del sättet och leta framen redare för att tala om saken. Vi måste lita till Svensk spannmålshandel, som skall klara dessa leveranser och sakkunskap som också behövs. Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer Fru tredjevice talmannen ^NETTELBRANDT (fp) kort ^genmäle: Herr ^lalman!Herr ^Geijer i säger att vi ^inie kan syssla med dessa olika tekniska detaljer, och ärdet just det som herr ^Geijer särskiltkoncentrerar sig på, framför allt idet senaste inlägget. Man gör inte, sade herr ^Geijer förut, ^u-landsfrågan en tjänstom man river upp känslorna; vi skall se realistiskt. Ja, men att viljahålla sina löften är väl inte detsamma som att riva upp känslor. Det är barafråga om anständighet och moral. Dessutom, herr ^Geijer, vore det så illa om det fannskänslor med i just sådana här frågor?