prot · FX0982 · 1974-12-31 00:00:00 — Men för att över huvud taget kunna leva i vårtbyråkratiskt uppbyggda samhälle fordras en viss möjlighet till kommunikation.Ingen kan i dagens samhälle undgå nödvändiga kontakter med olika allmännainrättningar såsom försäkringskassor, banker, post, sjukhus, arbetsförmedlingareller kommunala och sociala instanser. Tillgången på tolkar för döva är inte tiUfredsställande.Det finns exempelvis inga fasta tjänster inrättade på detta område. Ofta blirdet barn till döva föräldrar som lärt sig teckenspråket som får rycka in somtolkar De tvingas då ta ledigt från sitt ordinarie jobb och blir dyra attbekosta för dem som behöver anlita tolk. Därför vore det bättre att gå den vägsom kommunisterna föreslagit i sin motion, nämligen att breddautbildningen i teckenspråk i första hand för anställda inom de oUkasamhällsorganen. Skal] man döma efter det timantal som ingår ispecialutbildningen för lärare i teckenspråk borde detta vara både ekonomisktoch praktiskt möjligt. Enligt den läroplan som används ingår ispecialutbildningen för förstadielärare , för grundskolansspecialklassers lärare , för ämneslärare och för yrkeslärareendast Och det gäller hela utbildningstiden. Detta är naturligtvis enalldeles för kort utbildning om man sedan skall undervisa andra.Skolöverstyrelsen har också begärt en utökning. Teckenspråket är lätt att läraefter den nya teckenordboken. Det visar sig också att barn har mycket lätt föratt lära sig teckenspråk. Av betänkandet framgår att det råder en viss oenighet omnyttan av användandet av teckenspråket. har tagit initiativtill ett forskningsprojekt rörande teckenspråket vid Ungvistiska institutionenvid . Men det finns skolfolk och s. k. experter som anseratt teckenspråket för döva hindrar deras talförmåga. Det gör de döva bekväma såatt de inte anstränger sig tillräckligt att utnyttja hörselrester ochmunavläsning. En attitydförändring är nu visserligen märkbar, men de döva harhela tiden ansett att teckenspråket är det komplement som ger dem bästamöjligheten till kommunikation. När nu de vuxna döva så enhälligt häller fastvid kravet på teckenspråk är det anmärkningsvärt att de icke döva avgör vUkametoder som är bäst för de döva och som skall användas. En undersökning som gjordes avskolöverstyrelsen har också bevisat att döva barn som tidigt lärt sigteckenspråket inte bara har ett bättre ordförråd utan också både talar ochskriver bättre än de som inte har använt sig av teckenspråk. Följden blir enförbättrad möjlighet till kontakt för de döva, bättre tillgång till direktinformation och ökade Ett bredare användande av teckenspråket skulle förbättrakommunikationerna i båda riktningarna. kommunisterna har ansett det angeläget attde dövas kontakter med alla samhällets funktioner omgående förbättras. De dövasjälva säger sig inte vilja vänta på eventuella forskningsresultat som kankomma . De anser att det finns tillräckligt underlag ochmaterial för en godtagbar undervisning i teckenspråket. Därför hemställer vi imotionen om snara åtgärder för att åstadkomma en utvidgad användning avteckenspråket, vUket enligt vår mening är fuUt möjligt . FrökenANDERSSON (c): Jag är envis i den här frågan jag har talatom detta tidigare. Jag är betydligt mer otålig än utskottet, somger sig till tåls med att vänta på utredningar. Det är möjligt att minotålighet beror på att jag av oUka skäl vet mer om teckenspråkets betydelse föratt bryta de dövas och hörselskadades isolering än vad ledamöterna av utskottetgör. Jag klandrar dem i och för sig inte härför; den som inte kommit idirektkontakt med döva har säkert svårt att föreställa sig hur utestängda dessaär från det som vi andra tar som självklart språkets gemenskap. Utskottet säger precis som man gjorde - attdet är "angeläget att man tar tiU vara alla möjligheter att bryta dehörselskadades isolering" och att man därför finner det värdefullt attskolöverstyrelsen nu utreder frågan. "Utskottet utgår ifrån", heterdet, "att även i fortsättningen med uppmärksamhetföljer de hörselskadades speciella problem och att , så snartundersökningar och utveckUngsarbete lämnat resultat, prövar i vad mån och påvad sätt teckenspråket bör beredas större plats i undervisningen av hörselskadadebarn." Ingenstans har utskottet gett uttryck för en uppfattningom teckenspråkets betydelse, och jag saknar den viljeyttringen i utskottetsbetänkande. Ändå är, som sade, flertalet experter numeraöverens om att utan teckenspråk som komplement till andra kommunikationsmetoderbUr de dövas möjligheter att göra sig förstådda minimala. Jag tror i Ukhet medföregående talare att det inte finns så stor anledning att avvakta utredningarför att bli på det klara med behovet av att göra teckenspråket tiU ett språksom används av de döva. Min motion gäller ju bara undervisningen för de dövaoch hörselskadade själva. En annan motion av en partikamrat tUl mig - herrAndersson i syftar längre. Denna motion, som har behandlats ännusnävare av utskottet, syftar till att lära alla barn att förstå teckenspråketför att de skall kunna kommunicera med de hörselskadade. Med den motionen harutskottet som sagt behandlat helt avvisande. Det finns ytterligare en motion - motionen 744 som KarinNordlander här talat för. Denna motion har föranlett en reservation av fruLantz. I valet mellan att rösta för utskottets vaga, till intet förpliktandeformuleringar och för reservationens yrkande väljer jag, trots att yrkandet imin motion var delvis annat, reservationen. kommer alltså, herr talman, att vid voteringen stödja ' Nr 82 I dettaanförande instämde i (c) och i ------- (c). är väl medvetet om hurviktigt det är att alla hörsel- och talskadade ges en rejäl chans attkommunicera med omvärlden. Skolan spelar här en avgörande roU. I första hand ärockså ambitionen att eleverna så långt det är möjligt skall lära sig normalspråket.Vi använder olika metoder för att hörsel- och talskadade barn skaU få en så brakontakt som möjUgt för att kunna fungera i sin dagUga livsföring. Självfallet är det också, som påpekade,viktigt att de anhöriga tiU hörselskadade får möjlighet att skaffa siggmndkunskaper i teckenspråket. Detsamma gäller vissa yrkesgrupper, t. ex. desom arbetar inom sociala yrken och serviceyrken. Det är inte riktigt så som desenaste talarna har sagt, att ingenting har hänt när det gäller attpresentera teckenspråket även för andra än de hörselskadade själva. Det ärockså någonting som utskottet påpekar i sitt betänkande. a. har ju TV ochäven TRU gjort programserier, som just haft detta syfte. Även för hösten 1975planeras direktundervisning i teckenspråket. Dessa kurser är avsedda förföräldrar och andra anhöriga till hörselskadade. Men man har också försökt attvända sig tiU personer, som är verksamma inom de yrkesområden jag nämnde. Till detta skall också sägas att den pedagogiska nämndenhar anslagit pengar till ett projekt i syfte att få fram ett för landetenhetligt teckenspråk. Även handikapputredningen undersöker hur olika grupperhandikappade och då också de hörselskadade skall få större möjligheter änhittills att bU delaktiga av kulturell verksamhet. Sammanfattningsvis vUl jag framhålla att en hel del görs,även om också utskottet är medvetet om att mycket återstår, innan denna gruppmänniskor i ökad utsträckning kan klara sig i sin dagliga livsföring, skötakontakter med myndigheter, ta del av kulturella aktiviteter och över huvudtaget känna att de är med i gemenskapen. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. (vpk): Det är inte särskUt mycket som skiljer fruGradin och mig i denna fråga. Jag vUl bara framhålla att när det gällerundervisning i teckenspråket det naturligtvis inte räcker med undervisning barai TV-program. Mer måste till för att det skall bli ett verkligt gott resultat. Jag har inte påstått att ingenting har hänt. Jag har såsompositivt noterat att det blivit en attitydförändring just beträffandeteckenspråket. Det kan inge förhoppningar i fortsättningen. Vi är helt överensom hur viktigt det är för aUa människor att kunna kommunicera med varandra. Jag yrkar fortfarande bifall tiU reservationen. Överläggningen var härmed slutad. Fortsatt statsbidrag till enskilda skolor m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller utbUdningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 23 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfm begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 5 Föredrogs utbUdningsutskottets betänkande nr 24 medanledning av motion angående särskilda villkor för behörighet att undervisa imusik och gymnastik på gmndskolans mellanstadium. Utskottets hemställan bifölls. § 6 Fortsatt statsbidrag till enskilda skolor m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 25 med anledning av motion angående fortsatt statsbidrag tUlenskilda skolor m. m. 1 detta betänkande behandladesmotionen 1974:1028 av m. fl. (m) i vad avsåg hemställan attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om åtgärder som tryggade enskUdaskolors fortsatta existens och utvecklingsmöjligheter (yrkandet 7). att som sin mening gavKungl. Maj :t tUl känna vad utskottet med anledning av motionen 1974:1028yrkandet 7 anfört beträffande tUläggsdirektiv till utredningen om skolan,staten och kommunerna (SSK). Reservation hade avgivits av () och fmSundberg (m) som ansett att utskottet bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl kännavad reservanterna med anledning av motionen 1974:1028 yrkandet 7 anfört beträffandefortsatt statsbidrag tUl enskilda skolor och enhetligt statsbidragssystem försådana skolor. TUl betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av fruLantz (vpk). I en partimotion har vi moderater hemstäUtatt hos Kungl. Maj:t anhåller om åtgärder som tryggar enskildaskolors fortsatta existens och utveckUngsmöjligheter. Bakgrunden till yrkandetär det trängda läge de enskilda skolorna befinner sig i på grund avstatsmakternas oUka hämmande ingrepp, resulterande i en fortgående nedläggningav skola efter skola. Nya kan knappast tillkomma. Utskottets majoritet har så tUl vida tUlmötesgåttmotionsyrkandet som man stannat för att utredningen om skolan, staten ochkommunerna SSK genom tilläggsdirektiv bör fä i uppdrag att även se överformerna för, som det heter, "givande av statsbidrag till övrig nustatsunderstödd enskild utbildning", något som man vill ge Kungl. Maj;ttil] känna. Motiveringen för stäUningstagandet är att det för skolor med annanhuvudman än primär- eller sekundärkommun gäUer mycket olika vUlkor istatsbidragshänseende och att dessa viUkor därför bör ses över. 1 vilkenriktning, negativ eller positiv, översynen skall ske sägs däremot ingenting om,och därmed har motionens krav på åtgärder som tryggar enskilda skolorsfortsatta existens och utvecklingsmöjligheter icke tillgodosetts. Att verkligen trygga existens och utveckUngsmöjligheter äremellertid vår strävan i moderata samlingspartiet. Följaktligen kräver vi mer iden moderata reservationen som är knuten till betänkandet. För det första hävdar vi att det beslut av som innebär att statsbidraget till enskUda skolor skall vara beroendeav om kommunen ger bidrag skall hävas. Upphör kommunen av någon anledning attge bidrag skall därmed inte statsbidraget automatiskt upphöra. Ett eventuelltborttagande av ett statsbidrag - om något sådant skulle behöva komma på tal -bör avgöras av Kungl. Maj;t och från fall tiU fall. För det andra skall enligt vår uppfattning tilläggsdirektiventill SSK rörande enskilda skolor innehålla uppdraget att lägga fram förslagtill ett system för statsbidrag till enskild utbildning som inte bara ärenhetligt utan också ej får innebära en försämring jämfört med nuvarande läge.Siktet skall givetvis vara inställt på förbättringar. För det tredje, slutligen, bör det också prövas i vUkenutsträckning det inom en kommun kan drivas enskUda skolor utan att nuvarandekostnadsramar för skolväsendet överskrids och utan att de föräldrarsvalmöjligheter minskar som önskar låta sina barn gå i en skola. Nyaenskilda skolor bör alltså kunna etableras med åtföljande kommun-ochstatsbidrag, om behov av sädana skolor visar sig uppstå, dock som sagt utan menför det allmänna skolväsendet. Att värna om enskilda skolor är som vi ser det att värnaom ett allsidigt och nyanserat skolsystem som ger fler valmöjligheter än vaddet allmänna skolväsendet, åtminstone än så länge, mäktar tillhandahålla. Fortsatt statsbidrag till enskilda skolor m. m. 10 protokoll 1974. Fortsatt statsbidrag till enskilda skolor m. m. rör sigockså, vilket inte är mindre viktigt, om föräldrars och målsmäns rätt att väljaden fostran och den undervisning som de önskar att deras barn skall få genomskolan. De enskilda skolorna i vårt land har som regel tillkommitpå initiativ av ideellt och pedagogiskt intresserade personer eller grupper föratt tillgodose utbildningsbehov och utbildningsintressen som av olika anledningaricke avklarats genom det allmänna skolväsendet. Genom dessa skolors bl. a.större flexibiUtet och begränsade storlek har de kunnat lansera många nya såväl pedagogiska som elewårdande metoder, som senare övertagits av detstatligt-kommunala undervisningssystemet. Strävan att även arbeta påsamma sätt utmärker fortfarande de enskilda skolorna. Situationen för de enskilda skolorna är iögonfallande oUkai de nordiska länderna. Särskilt och tycks utgöra de verkligakontrasterna i detta hänseende, vare sig man i har socialdemokratiskteller borgerligt styre. 1 vårt södra grannland är man helt överens om detberättigade och det förmånliga i att skolor har oUka huvudmän pä Uka viUkor,ungefär som vi hos oss har det med folkhögskolorna. Ingen vUl begränsahuvudmannaskapet för våra folkhögskolor tiU kommunala eller statligamyndigheter. I försvinner emellertid den ena enskildaungdomsskolan efter den andra i ett slags, som det sagts, privatskoledödenstidevarv. Under , särskUt det senaste, har ettantal enskilda skolor tvingats lägga ned sin verksamhet, främst beroende påbristande stöd från statsmakternas sida. De svenska skolmyndigheterna, ,utbildningsutskott, och vissa skolstyrelser har iordalag som man ibland inte kunnat ta miste på deklarerat kallsinnighet, föratt inte säga nästan fientlighet gentemot förekomsten av enskilda skolor och isynnerhet gentemot tillskapandet av nya sådana. Trots allt görs fortfarandeförsök att skapa och vidmakthålla även nya enskilda skolor. Dessa förefalleratt vara väl skötta och fylla ett behov, men de kämpar med oerhörda ekonomiskasvårigheter. För att de enskilda skolorna skall kunna verka och fyllasin roll i vårt utbildningssystem, något som en demokratisk stat bör slå vaktom, måste de få ett rejält fortlöpande stöd från det allmännas sida utan attsom länge varit fallet ständigt ha ett nedläggningshot hängande över sig. Tasdetta stöd bort blir valfriheten för målsmännen . Enskilda skolor kaninte och skall inte existera uteslutande eller huvudsakligen på elevavgifter.Det skulle självklart föra till orimligheter av många slag. I gällande skollag stadgas att skolplikten må fullgöras ienskild skola om skolan godkänts för ändamålet, talar om att rättenatt välja den undervisning som skall ges åt barnen i främsta rummet tillkommerderas föräldrar, fastslår att det är väsentligt attrespektera föräldrars och målsmäns frihet att välja andra läroanstalter försina barn än de som upprättas av de offentliga myndigheterna. Det här ärstadganden och deklarationer som mig veterligt inget av våra, demokratiskapartier tar avstånd från fattas bara annat. Teorin får emellertid inte kvävasav verkUgheten, men det sker om alla enskilda skolor i vårt land försvinnergenom att ingen huvudman i avsaknadav ekonomiskt stöd orkar driva sådana. Friheten att välja skola är borta, detfinns inga skolor att välja mellan. Åtgärder som tryggar enskilda skolorsfortsatta existens och utvecklingsmöjligheter är av nöden, ja högeligen avnöden. Jag ber att fä yrka bifall till denreservation som är fogad till utbildningsutskottets betänkande nr 25. I detta anförande instämde herrStrindberg, fm samt herrar Nyhage och (samtliga m). (vpk): 1 utbildningsutskottets betänkande nr 25aktualiseras frågan om fortsatt statsbidrag tUl enskilda skolor Enligt beslut av riksdag skall statsbidrag ti]]enskild skola med få undantag avvecklas om kommunen, där sådan skola ärbelägen, beslutar avveckla motsvarande kommunala bidrag. Men om särskilda skälföreligger kan Kungl. Maj;t medge fortsatt statsbidrag även om det kommunalabidraget dras in. utgår statsbidrag till ett förhållandevis Utetantal skolor med annan huvudman än stat och kommun. Under vissa omständighetermenar även kommunisterna att det kan vara motiverat medfortsatt statsunderstöd för skolor med annan huvudman än stat och kommun, t.ex. för folkhögskolor. Den huvudprincip vi emellertid viU fastslå är att allsamhällsstödd undervisning skall stå under eller statlig tillsyn.Därför anser vi att de privatskolor i övrigt som finns kvar med någon formav statsbidrag bör kommunaliseras eller förstatUgas. Moderata samlingspartiet krävde attutbildningspoUtiken skall främja målsmäns frihet att välja andra skolor försina barn än dem som drivs av stat och kommun. Därför ville attreglerna för stats- och kommunbidrag till driften av grundskola, gymnasieskola ochenskild yrkesskola skulle kunna utgå utan vUlkor om visst huvudmannaskap. motionerar om attåtgärder skaU vidtas som tryggar enskilda skolors fortsatta existens ochutvecklingsmöjligheter. Det måste vara felaktigt att, som hela tidentycks sträva efter, även på skolområdet segregera olika befolkningsskikt.Moderaterna försöker koppla social och ekonomisk status till skolväsendet. Jagtycker att det är ganska fantastiskt att det fortfarande finns ett parti som pådetta sätt vill urholka en av de bärande grundtankarna i svenskutbildningspolitik, nämligen att eliminera skUlnaderna mellan-olikasocialgruppers möjlighet att studera. Att på någon punkt tillmötesgåmoderaternas krav är att vrida klockan tillbaka tiU då utbildninghette pengar och då utbildning separerades efter kön. Det föreligger fortfarande stora problem med attrekrytera barn ur socialgrupp 3 till högre studier, och den socialasnedrekryteringen finns i hög grad kvar. Åtgärder till dessa grupper måstesättas in för att avhjälpa dåliga studiemUjöer, dålig studievana och ekonomiskthandikapp. Ett ökat statligt stöd till privatskolor skulle få vittgåendenegativa Fortsatt statsbidrag till enskilda skolor m. m. Fortsatt statsbidrag till enskilda skolor m. m. ekonomiskaoch organisatoriska konsekvenser i det svenska samhället. Utskottets majoritet anser att , som bl. a.behandlar frågan om statsbidrag till viss enskUd utbildning, genomtiUäggsdirektiv bör få i uppdrag att även se över formerna för givande avstatsbidrag tiU övrig nu statsunderstödd enskild utbildning. Vänsterpartietkommunisterna har anslutit sig till utskottets majoritet men har med ettsärskilt yttrande till utskottets betänkande velat markera sin principiellaståndpunkt i denna fråga. Jag ber att med detta få yrka bifall tillutskottets hemställan. HerrALEMYR (s): Detta är en fråga som vi har slagits om iriksdagen och där vi naturligtvis är delade ideologiskt. Efter mångaturer i utbildningsutskottet kom vi den här gången överens, socialdemokraterna,centerpartisterna, representant och vpk-representanten, att viskulle försöka undvika en ideologisk debatt om de enskilda skolorna. Viförhåller oss således fullständigt neutrala i betänkandet, och vi hoppades attmoderaterna skulle kunna vara med på det, men det ville de inte utan har skiltsig ut i en reservation. Utskottsmajoriteten menar att det sitter en utredning,SSK-utred-ningen, som har tiU uppgift att se över hur statsbidragen tiU den iföretagen inbyggda yrkesutbildningen skall vara utformade. Då kan man ju ocksålåta den utredningen överväga tekniken i statsbidragsgivningen till de nuexisterande enskilda skolorna. Men vi gör inget uttalande om huruvida dessaskolor skall få vara kvar eller inte eller om några nya skall komma tiU, Det ärett helt neutralt uttalande i det avseendet. När i sin tur är färdig med sinaöverväganden om hur statsbidragsgivningen rent tekniskt skall gå tiU får viväl, herr talman, ta ställning tiU hur många enskilda skolor vi skall ha ochunder vilka former dessa skall existera. Att nu på nytt ta upp den debatt, somvi fört år , och värdera huruvida det parallellt med det allmänt drivnaskolsystem vi har också skall byggas upp något skolsystem av den typ som man dåoch då "hintar" om från moderat håll tyckte vi inte att det fannsanledning att besvära riksdag med den här gången. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. Jag har för en gångs skull inte så mycket attsäga till i den här frågan. Jag konstaterade ju i mitt anförandeatt frågan skall utredas. Det som jag efterlyste var den positiva inriktningsom vi ville ge åt utredningen på detta område. Det kravet fick vi alltså inteigenom, och därför har vi i en reservation velat göra de uttalanden som vi nuhar gjort. Uppfattningarna skiljer sig alltså på denna punkt. Jag vill vad avser bara vända mig mot ett endayttrande, nämligen mot den gamla anklagelsen som vi ständigt får höra, att vivill bygga upp ett parallellskolesystem. Vi har i vår reservation klart sagtifrån att det aldrig varit och icke är vår avsikt. Men vi viU i alla fall attdet utan men för det allmänna skolväsendet det är klart utsagt skall kunna finnassådana alternativ som en och annan enskUd skola kan ge inom det allmännautbildningsväsendets ram, framför allt som ett komplement till detkommunalt-statliga systemet. Däremot vUl jag ta itu litet grand med , somuppriktigt sagt pratade strunt när hon talade om - hon borde veta bättre -segregation och dylikt i de enskilda skolorna. Jag kan ju hänvisa att ta kontakt med i , som vi hardiskuterat mycket, och se vad hon kan finna för segregation där. Därefterkanske vi slapp höra detta doktrinärt kommunistiska tal. Om man, som nu gärna viU göra, önskar förhindraatt de enskUda skolorna skall få statligt och kommunalt stöd till sinverksamhet, som givetvis bedrivs under uppsikt från överstyrelsen -på den punkten gjordes ett annat oriktigt påstående i fm ' felspäckadeanförande framkallar man ju en segregation, eftersom det enligt skollagenfinns rätt att driva enskilda skolor under överinseende. Detär ju en sådan utveckling som man vill undvika. förekommer det ingensegregation. Jag är själv med i ledningen för ett enskUt gymnasium, ochjag kan försäkra att någon segregation inte finns där. I den skolan går en delbarn tUl förmögna målsmän, men en rad av målsmännen är icke förmögna ochbehöver över huvud taget inte betala någon avgift. bör försöka sätta sig in i problematiken litetbättre, så att Uon inte i denna fråga kommer ut på så djupa vatten att hon - omhon fortsätter - sjunker. Fortsatt statsbidrag till enskilda skolor m. m. HerrSTRINDBERG (m): Jag har inte förhandsanmält mig till den härdebatten, men fm gjorde några kommentarer som jag anser inte kan få ståoemotsagda. ifrågasatte moderata samlingspartiets viUa attge alla ungdomar utbildning. Jag trodde faktiskt att skulle varamedveten om att bakom principerna för grundskolebeslutet fanns en enhälligriksdag. Som representant för moderata samlingspartiet vill jag understrykavikten av att alla ungdomar oavsett föräldrarnas ekonomiska situation ochoavsett var de bor i landet skall ha rätt till utbildning. När det gäller denprincipen har vi varit eniga. Att sedan inte är intresserad av frihet förföräldrarna att välja förstår jag mycket väl. Det ligger ju helt i Unje med denideologi hon företräder. har redan varit inne på talet omsegregation.