prot · FX0971 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är också tiUfredsstäUande att enigheten i utskottethar varit stor när det har gäUt översynen av det kommunala valsystemet och attutskottet förväntar sig att riksdag skaU få förslag om välbehövliga förbättringarpå detta område; redogjorde ju tidigare för en del av deoformligheter som finns . Det är egentligen på en enda punkt som det har blivitoenighet på allvar i utskottet, och där har det, som jag förstår det, bUvitoenighet i en principfråga. Det gäller frågan om utlandssvenskarna skall harösträtt eller inte, där majoriteten i utskottet socialdemokrater ochkommunister har hållit fast vid den nu gamla provisoriska femårsgränsen, som ju leder tiU väldigt konstiga resultat i praktiken.Femårsgränsen medför att en svensk medborgare, som flyttar, låt oss säga tillKöpenhamn, kanske arbetar på ett svenskt företag, eventuellt pä svenskaambassaden, och är hemma i , på dennaarbetsplats och denna bostadsort helt plötsligt föriorar sin rösträtt. Hanssvenska medborgarskap ger honom inte längre rösträtt i . Han ärfortfarande svensk, han är fortfarande myndig, men han får inte längre rösta.Detta är ett principiellt otUlfredsstäUande förhållande. I motionen 929 har det angivits hur man med en enkellagtextändring kan råda bot på detta förhållande: man stryker helt enkelttidsgränsen. De tekniska problemen är ju i princip lösta i och med att detredan är accepterat att utlandssvenskarna skaU ha rösträtt i viss utsträckning. Utskottsmajoriteten har bara hänvisat tillolika tekniska problem när det har gällt utlandssvenskarnas rösträtt. Man hargjort detta så envetet och på ett sådant sätt att det är svårt att frigöra sigfrån misstanken att man har någonting emot själva principen att utlandssvenskarnaskall ha rösträtt. Jag kan inte förstå denna negativa inställning iprincipfrågan. har man på socialdemokratiskt håll tydligen bundit sigi den principiellt och tekniskt aningen mer kompUcerade frågan om invandrarnaskommunala rösträtt, och jag tycker det är helt riktigt att man tar denställningen. Men varför kan man då inte vara med på ett principuttalande nu omatt svensk medborgare skall ha rösträtt i , även om han råkar varabosatt någon annanstans? Det är Utet underligt. Jag yrkar bifall tiU reservationen 2 och iövrigt till utskottets hemställan. HerrISRAELSSON (vpk): I vpks partimotion nr 589 tUl årets riksdagtar vi upp frågan om ändring i det kommunala valsystemet med syfte att uppnå enrättvisare fördelning av de kommunala mandaten. Vi yrkar att hos regeringen begär förslag i syfte att uppnå rättvis fördelning av mandatenmellan i landstings-. och primärkommunala val deltagande Nr 71 partier genom översyn av valkretsindelningen eUertUlämpning av system Utskottethänvisar i sin skrivning tiU att börja med tUl kommunalvals- J kommitténsbetänkande "Kommunala val" . Denna kommit- Ändring i valtesbetänkande gick i stort sett ut på att överföra riksvalssystemet till de lagen, m. m. kommunala valen, vilket skulle innebära att fyraprocentsspärreninfördes också vid kommunala val. Vi har ju från vpk gått emot fyraprocentsspärreni riksvalssystemet, och följdriktigt gör vi det också då man vill överföradenna spärr även till de kommunala valen. Det blev emellertid inte någon proposition grundad påkommunalvalskommitténs betänkande. Orsaken är att remissinstanserna ansåg delsatt det kommunala valsystemet bör ändras på så sätt att bättreproportionali-tet uppnås, dels att konsekvenserna av småpartispärr för departier som finns representerade i fuUmäktige och landsting inte vartUlräckUgt utredda. I detta läge hölls överläggningar meUan defyra största riksdagspartierna överläggningar vars resultat vänsterpartietkommunisterna underrättades om. Överläggningarna utmynnade i tilläggsdirektivtill utredningen om den kommunala demokratin. Utredningsuppdraget innebar attutifrån kommunaldemokratiska synpunkter studera effekterna av oUkasmåpartispärrar I uppdraget ingick också en tidsbeställning med innebörd attförslag skaU kunna föreläggas i sådan tid att beslut i anledning avförslaget blir tillämpligt vid val. säger utskottet att utredningens förslag kommer attföreligga och att partiledaröverläggningar skall äga ruminnan någon proposition läggs av regeringen. I anledning av dennabehandUngs-ordning anser utskottet det inte nödvändigt med något initiativ frånriksdagens sida. Detta kan synas gott och väl, men vi är av den meningen attutredningens arbete skall utgå ifrån att den odemokratiska fyraprocentsspärreninte skall överföras tiU de kommunala valen och att skall geutredningen detta tUl känna via Kungl. Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservationen 1av . I förevarande betänkande från konstitutionsutskottetbehandlas också vpk;s partimotion nr 1632, som är avgiven i anledning avpropositionen 35. I motionen refereras till motionen 967 tiU riksdag,i vilken yrkades på lagstiftning till skydd för namnen på poUtiskaorganisationer. Motionen fick en positiv behandling i ,som i sitt betänkande nr 1973 som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännaatt en förstärkning av namnskyddet för politiska organisationer borde kommatill stånd. Anledningen till motionen nr 1632 är att motionärerna ansett attden i propositionen föreslagna lagtexten i 5 kap. 3 § vallagen intetillräckligt klart fastlägger de grunder på vUka prövningen av partis valbeteckningskall ske. Motionärerna anser att syftet med lagändringen också skall framgå avsjälva lagtexten. Vi föreslår därför i motionen ett mindre tillägg i lagtextensom vi betraktar som en förstärkning. Utskottets skrivning är ju positiv. Utskottet säger attdet delar den uppfattning som ligger tiU grund för motionen 1974:1632, nämligen att 37 Ändring i vallagen, m m. det ärangeläget att skyddet mot förväxling av partibeteckningar förstärks. Utskottetanser emeUertid att motionens syfte är uppnått utan det tUlägg som föreslås imotionen. Utskottet säger: "I förhållande till den nuvarande avfattningenger propositionens förslag ett värdefullt skydd också i sådana fall då risk förförväxling föreligger trots att partibeteckningarna tydligt skiljer sig frånvarandra." Vi noterar denna tolkning med tUlfredsstäUelse men anserändå att detta än tydligare framgår med det av oss föreslagna tillägget. Vi anser att det är att ett sådant skydd som nuär i fråga genomförs. Vid registreringen års val registrerade berördmyndighet med stöd av den gällande lagen partibeteckningen"kommunistiska parti", en partibeteckning som vänsterpartietkommunisterna använt så sent som . Det är aUdeles uppenbart att dettakunnat leda tUl förväxlingar främst hos äldre väljare som käntpartiet under denna beteckrung. Det är t. o. m. teoretiskt tänkbart att vi intei dag hade haft samma jämviktsläge i om denna partibeteckning vägratsregistrering. Man kan för övrigt fråga sig vad moderata samlingspartietskulle säga om ett nytt parti registrerade sig under beteckningen"Högem", som ju klart skiljer sig från partiets nuvarande namn, ellervad skulle säga trots att det gått en del år sedan det byttenamn om ett nytt parti skulle medges registrering under namnet"". Låt oss slutligen, för att ställaproblemen på sin spets, göra tankeexprimentet att - som några inomdetta parti föreslagit före nästa val ändrar namnet tiU"Liberalerna" och ett nytt parti medges registrering under det klartskiljaktiga namnet "". Jag tror inte att jag behöverargumentera för det orimhga i att en sådan registrering skulle medges. Jag utgår ifrån, herr talman, att den myndighet som haratt pröva registrering av partibeteckningar inför nästa val inte bara tarhänsyn till lagens bokstav utan också till förarbetena. Sker så tror jag attmotionens syfte är tillgodosett. Med hänvisning till vad jag tidigare anfört vidhåller jagdock yrkandet om det av oss föreslagna tillägget i lagtexten, även om skiUnadenjämfört med utskottets skrivning kan förefalla Uten, och yrkar således bifalltUl reservationen 3 av . Jag skall slutUgen, herr talman, med några ord beröramotionen 1179 som följs upp i reservationen 7 av . I motionen framhålls att möjligheterna att fritt uttryckasin mening spontant och med kort varsel i form av demonstrationer som haranknytning tiU inträffad händelse har stor betydelse ur demokratisk synpunkt. Enligt nuvarande legala reglering fordras föregåendeprövning av polismyndighet som således, om den finner skäl härtill, kan vägrasådant tillstånd. Att tillstånd vägras är dess bättre en ovanlighet ihittillsvarande praxis. Men den tid det tar att inhämta ett sådant tUlstånd ärutan tvivel en begränsning i demonstrationsfriheten då det gäUer att snabbt ochspontant reagera på inträffade händelser. Det ärsjälvklart, också som motionärerna ser det, att ordningen skall upprätthållasoch att polisen skall ordna så att olika demonstrationer och aUmänhetensmöjligheter att komma fram i trafiken inte kolliderar. Dessa krav anser viemellertid mycket väl kan tillgodoses även om ett tiUståndstvång inte är förhanden. Ordnings- och trafikfrågorna kan lösas inom ramen för ettanmälningstvång. Det är ett sådant anmälningsförfarande vi föreslår imotionen och i reservationen 7. uttalar sig visserligen departementschefen för enförstärkning av demonstrationsfriheten, och detta refereras i utskottetsskrivning som ett ännu starkare skydd för demonstrationsfriheten än det skyddgrundlagberedningen förordade. Vi noterar detta med tillfredsställelse menvidhåller ändå att de som vill anordna demonstrationer skaU, om jag så fåruttrycka det, ha tolkningsföreträde i fråga om sin rätt att verkligen genomföraen tUltänkt demonstration. Jag yrkar slutligen bifaU tUl reservationen 7av . Ändring i vallagen, m. m. HerrJOHANSSON i (s): Det gäller här en föUdlagstiftning tUl dennya grundlagen. har emellertid i sammanhanget ocksåtagit upp några motioner som rör vaUagen och som väcktes . En del frågor som gäUer vallagen får vi återkomma tiU sedanriksskatteverket har fullföljt den prövning som verket gör medutgångspunkt i erfarenheterna vid val. Även andra delar avföUdlagstiftningen återkommer Låt mig nu endast ta upp något av det somframförts här i debatten. Beträffande utredningen om valkretsarna ochpersonvalmomentet kan jag helt enkelt säga tUl att inom en snarframtid kommer en utredning att tillsättas och direktiven kommer att pubUceras. Vad kungaförsäkran angår är det ett mycket Utet ärende,men jag har ändå svårt att förstå i när han talar omklåfingrighet. rådde det ju ändå full enighet om att 1810 årskungaförsäkran, som vi har , var att betrakta som föråldrad samt attkungaförsäkran i gammal bemärkelse skulle ersättas av en ämbetsförklaring. Attfrågan nu återkommer till beror på att gällande kungaförsäkranfaststäUdes av ständer och att det har ansetts vara riktigt attriksdagen pä nytt fattar beslut i ärendet. Jag har svårt att se att det ärangeläget att nu begära att få ett nytt formulär för statschefensämbetsförklaring. Vad sedan angår de särskilda sekretessbestämmelserna förkonseU vill jag erinra om att konseljernas ställning inte är närmare reglerad igrundlag och att det inte föreskrivs protokoUföring. Det går att låta bli attföra protokoll, om man inte önskar ha något sådant. Och skuUe vissa frågor varahemliga kan man låta bU att föra in redogörelserna för dem i protokollet. ViUman ha dem med kan man tillämpa 2 § sekretesslagen; man behöver inte ha särskildabestämmelser i 1 § sekretesslagen. tog upp frågan huruvida demonstrationerbara skuUe behöva anmälas, eller om man också mäste ha tillstånd för dem. Somherr påpekade har utskottet starkt understrukit betydelsen av att Ändring i vallagen, m. m. man sålitet som möjligt hindrar anordnande av demonstrationer eller, annorlundauttryckt, att man upprätthåller största möjliga demonstrationsfrihet. Men detinnebär praktiska svårigheter, om man inskränker sig tUl att endast fordra enanmälan. Jag vUl sedan gå över tiU bestämmelserna i vallagen. har diskuterat valsystemet vid kommunala val. Låt mig endastsäga att denna fråga lär komma tillbaka. Jag har fattat reservationen av herrBerndtson som en markering , och ingenting annat. När det sedan gäller frågan om registrering avpartibeteckning var vänlig att läsa upp vad utskottet har skrivit.Jag vill markera att vi alla inom utskottet anser att man bör förhindra att detuppstår några som helst svårigheter på denna punkt. Utskottets skrivning ärsåvitt jag kan förstå mycket klar. Den säger att utskottet delar denuppfattning som ligger tiU grund för motionen och finner att motionens syfte äruppnått. Jag kan berätta för att försökteövertyga oss om att formuleringarna i vpk-motionen var överlägsnapropositionens formuleringar, men att han misslyckades. Å andra sidanmisslyckades vi med att övertyga om att propositionensformuleringar väl täckte innehållet i motionen. Jag överlämnar nu åt kammarenatt avgöra denna semantiska fråga. Man har tagit upp frågan, om valprövningsnämnden skallsysselsätta sig även med överklagningar i fråga om distriktsindelningar. Såvittjag kan förstå, anförde i ett enda skäl mot detta, nämligenatt det inte tidigare hade nämnts att valprövningsnämnden skulle ha dennauppgift. Jag har inte haft tillfälle att kontrollera om det ingenstans finnsnämnt något om detta, men jag tror inte att valet av ledamöter ivalprövningsnämnden hade utfaUit annorlunda, om det tidigare varit känt attdenna uppgift skulle å-vila valprövningsnämnden. I själva verket är det naturligt att valprövningsnämndenfår syssla med dessa angelägenheter. bUr det centralaorganet på detta område. är regeringsrätten det centrala organet. Andrafunktioner på detta område flyttas över till valprövningsnämnden. Det måstefinnas synnerUgen starka skäl om inte denna uppgift också skall ges åtvalprövningsnämnden. Återstår sedan den mera diskuterade frågan omutlandssvenskarnas rösträtt. Jag har vid något tUlfälle förklarat attfolkpartister här i ibland tävlar med varandra i jämfotahopp översittande utredningar. lockar de även andra borgerliga att delta idenna tävling. täcker inte den beskrivningen det som utskottetsborgerliga ledamöter viU skall hända. Snarare skuUe jag vilja säga att man försökeratt köra över en utredning som snart är färdig med sitt arbete, och man gör detpå ett mycket våldsamt sätt. Av den redogörelse som utredningens sekreterarelämnade utskottet framgick klart att utredningen inom en mycket snar framtidskulle vara färdig med sitt arbete. I denna situation kastar man in ett förslagom en principdeklaration från sida. Det betyder att man kör överutredningen. Jag beklagar uppriktigt de borgerliga ledamöterna av utredningen,som på detta vis sätts åsido av sina partivänner i . Jaghar lärt känna dem alla tre som seriösa utredningsmän, och de är värda ettbättre öde än att pådetta sätt våldsamt köras över Det gäller den moderate representanten , den folkpartistiske representanten och dencenterpartistiske företrädaren . Jag utgår som självklart frånatt de två av dessa som tiUhör inte stöder den reservation som finnsi detta avseende och därmed tar stäUning utan att awakta arbetet i den egnautredningen. Det uttalande som reservanterna inbjuder attgöra sträcker sig även långt, längre än de uttalanden som harföreslagits. I dessa tidigare uttalanden har det sagts att den svenskemedborgare som bor i utlandet och som vill utöva rösträtt skall ha varitkyrkobokförd i en gång och ha giltigt pass. i Hamburgsundåberopade en motion som han själv burit fram, och han tyckte att den varföredömlig i sin klarhet. Men när talade från denna talarstol toghan tiUbaka en del av vad som är skrivet i motionen. Där står nämligen: "Kraven på innehav av giltigt svenskt pass ochsärskUd ansökan att bli upptagen i den särskilda röstlängden räcker väl för attgarantera att endast de utlandssvenskar som har en levande kontakt medhemlandet utövar rösträtt." Denna förklaring om giltigt pass har man nu strukit, ochdet redovisas inte i reservationen av vilka skäl det har skett. När man sedan för in tanken att alla som en gång har varitkyrkobokförda i och förbUvit svenska medborgare skall ha rösträtt gårman förbi den tekniska frågan. Man förklarar härifrån talarstolen att det ärganska lätt att lösa den frågan, att detta är ingenting att diskutera om osv. Ja,eftersom det är tre företrädare för reservationen som uppträder mot mig tyckerjag att någon av dem i sin repUk tiU mig skulle kunna tala om på vad sätt demänniskor skall redovisas som det här gäller. Några kan exempelvis ha flyttattUl utlandet tUlsammans med sina föräldrar. Av någon anledning har de bevaratsitt svenska medborgarskap. En gång har de varit kyrkobokförda i . Skallde själva skaffa fram bevis för denna kyrkobokföring, och på vad sätt skall detske? Eller hur skall man få kontroll på att de verkligen har varitkyrkobokförda här? Sedan kan man diskutera om det är riktigt att personer somhar flyttat tUl utlandet i sin barndom och bevarat sitt svenska medborgarskapskall ha rösträtt här i . Hur mycket gemensamt har de med ? Denrepliken kommer säkert, att de i allmänhet inte utövar sin rösträtt. Det är ioch för sig riktigt, men de kan påverkas av nitiska agitatorer bland sinalandsmän i utlandet eller kanske av riksdagskandidater i . Kan det dåvara riktigt att dessa får rösta? Man hänvisar till att socialdemokratin eftersträvar enlösning av frågan om invandrarnas rösträtt på det kommunala planet i Sverigetill val. Låt mig få säga: Följer kammaren utskottet får vi ettförslag från valtekniska utredningen som gör det möjligt att fatta beslut såatt en ny ordning kan tillämpas års val. Fortare går det inte heUermed reservanternas förslag, men de vill göra en markering alldeles oberoende avvaltekniska utredningen. Någon påstod att det är principiella skillnader. Ja,den stora principieUa skillnaden är den att vi socialdemokrater vill awaktautredningens resultat, medan de borgerliga kör över denna Ändring i vallagen, m. m. Ändring i vallagen, m. m. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tiUkonstitutionsutskottets hemställan. i (m) kort genmäle: Jag måste säga att jag blev litet förvånadöver i argumentation när det gällerutlandssvenskarnas rösträtt jag tyckte han knappast intog den neutralaattityd visavi utredningen som han annars så varmt talade för. Här fick vi höraen avslöjande tveksamhet från i fråga om att ge utlandssvenskarnarösträtt. Jag tror inte att valtekniska utredningen känner sig överkörd, omriksdagen nu gör ett principuttalande i frågan; den har förvisso ändåarbetsuppgifter på det här området. Jag tror tvärtom att de borgeriigaledamöterna skulle uppfatta det som ett stöd för sina strävanden, om riksdagennu äntligen tog principiell stäUning till frågan. Så några av de andra synpunkter som . Vad beträffar konungaförsäkran är jag medveten om att den gällandefrån 1 809-1810 är föråldrad och bör ersättas. Det är just detta som motionenav m. fl. går ut på. Jag måste dock säga att den gamlakonungaförsäkran innehåller en hel del pärlor där utlovas bl. a. en"mild och rättvis regering"; någonting som väl varken jag har någonting emot. Motionsyrkandet och reservationen frånmoderaterna går ut på att vi skall få till stånd en modernisering, och dettatycker jag inte det skulle behöva råda någon oenighet om. Det behöver vi inte göra , säger . Men närskall vi då göra det? Det är väl naturUgt att vi gör det i samband med att viantar följdförfattningama tUl den nya grundlagen. När det gäller protokollen från informationskonseljernaverkar det som om jag och har olika uppfattningar om vad somskall förekomma där. Jag sade inledningsvis att de inte får bli förfuskade,utan att de skall äga rum regelbundet och att där skall lämnas meningsfuU ochrelevant information till konungen. Då är det också självklart, tycker jag, där bör föra protokoll, och i den mån dessa protokoll innehåller hemUgauppgifter skall de kunna hemligstämplas på precis samma sätt som gäUer förregeringsprotokoll i övrigt. Till slut valprövningsnämnden. anser detrimligt att samla alla ärenden på en enda hand, nämUgen till denna nämnd. Menjag tycker faktiskt det är en viss skUlnad mellan ärenden som går ut på att taställning till eventuella felaktigheter som har begåtts vid ett val och sådanasaker som man tar ställning tUl innan valet äger rum, nämligen bl. a.fastställande av valdistrikt. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle; i gjorde storaffär av att vi skulle vUja köra över en sittande utredning. 1 och för sig ärdet väl inte ovanligt att en utredning får ändrad inriktning - det händer t. o.m. att man från regeringssidan uppmanar utredningar att med kort tidsintervallavsluta sitt arbete och komma med förslag, att man ger dem nya direktiv osv. Som jag ser det har valtekniska utredningen viktigauppgifter oavsett Nr 71 hur beslutar här. Vad vi vill att man skallgöra är att ta ställning i den grundläggande principfrågan; sedan måste naturligtvis en del . 2 mai 1974 praktiska detaljer genomarbetas och de konkreta lagbestämmelserna tas * Men vad som särskilt oroade mig i anförandevar att lagen, m. m. det andades ungefär samma i grunden negativa instäUningtill utlandssvenskamas rösträtt som vi har varit vana vid att få hörafrån socialdemokratiskt hålL säger utskottsmajoriteten att man är för enutvidgning av denna rösträtt, men att döma av anförande kan vifråga oss, om det verkligen är det man syftar till. a.att man kan fråga sig om det är riktigt att utlandssvenskama skall ha rösträtt.Ja, det beror på vUken grundläggande instäUning man har; om det för att överhuvud taget få rösta skall krävas några speciella kvalifikationer utöver demsom är angivna direkt att man har svenskt medborgarskap, att man har uppnåttviss ålder, att man icke är omyndigförklarad. Tar man klar ställning till attdessa enkla och tydliga regler skall gäUa för alla blir den naturligakonsekvensen att även de svenska medborgare som vistas utomlands men som fyllerde materiella kraven bör ha rösträtt. (vpk) kort genmäle: i säger att detmöter praktiska svårigheter att gå ifrån tUlståndstvånget för demonstrationer.Jag vUl påminna om att vi inte föreslår att all reglering skall avskaffas, utanvi vUl behålla ett anmälningstvång. Om man gör den förändringen bör det intebli några större praktiska svårigheter Är jag inte alldeles fel underrättad hardet gått tUl så här i . Vid alla Vietnamdemonstrationer som har varitgenom åren har det utvecklats en praxis; man har egentUgen inte haft tUlstånd,man har anmält tUl polisen att vid den och går vi den och den vägen,och sedan har poUsen fått inrätta sig efter det. Demonstranterna har i stortsett själva svarat för ordningen, och polisen har bara bevakat ambassader omdemonstrationerna har gått dit. Det tycks ha fungerat bra. När det gäUer frågan om fyraprocentsspärren säger herrJohansson att vi vUl göra en markering. Det är alldeles riktigt. Vi anser attdet är en viktig markering att gör ett sådant uttalande som viföreslår. Jag är helt överens med i den semantiskafrågan om skrivningen när det gäller skydd av namn på poUtiska partier. Jagtillhör lagutskottet och har viss praktisk erfarenhet av att diskuteralagformuleringar. Ser man till förarbetena finner man att det egentligen inteär någon skUlnad på dessa skrivningar. Men man kan ha olika meningar; jag vetatt man har suttit och diskuterat skillnaden mellan "särskildaskäl" och "synnerUga skäl", och detta är en sådan debatt. i (fp) kort genmäle: Herr talman!Herr i talar om att köra över en utredning och görnegativa uttalanden om utlandssvenskamas rösträtt. För att enperson som är svensk medborgare men som 43 Ändring i vallagen, m. m. råkarbefinna sig utanför vår administrativa gräns skall få rösta tycker herrJohansson att det är befogat att ställa krav pä kunskap osv. krav som vialdrig skulle drömma om att stäUa för andra svenska medborgare. Detta är enprincipfråga, och det är den vi diskuterar . Valtekniska utredningen har,såvitt jag förstår, fullt arbete med att lösa de tekniska frågorna hurutlandssvenskama i praktiken skall kunna få använda sin rösträtt. Det är intefråga om att köra över utredningen utan att vi i nu skall ta stäUningtUl om en svensk medborgare har rösträtt i eller inte. Det är dengrundläggande principfrågan, och det är den som inte vill ställasig bakom.