prot · FX09133 · 1974-12-31 00:00:00 — Närjag sedan lyssnade på i konsialerade jag all vad han sade i och för sig inie innehöll sä myckel överraskande nyll. Del var de vanliga jeremiaderna över skallebördan. Och när man hör de tongångarna från den borgerliga oppositionen gör man alltid den reflexionen, all även om lalel inte precis fastnar i halsen på borde han väl ändå ta del lilel försiktigare med de derna. Efter det senasle valet har ju även partivänner i landstingskommuner och primärkommuner fält la ett politiskt ansvar och endossera förslag om skattehöjningar med bortseende från vad man tidigare så energiskt hävdat, nämligen att del där med skattehöjningar behöver man egentligen inte hålla på med. På det kommunala planet, där nu på sina håll är tvingade alt silla med dl ekonomiskl ansvar, får man nu länka om. Och där tänker man om. Jag skall väl 108 hedra för del. Men del vorenaturligtvis mycket bättre om man nu från sina egnaparlierfarenheler på del kommunalpoliliska området lade på en något annanskiva på grammofonen, när man försöker dra de gamla argumenten om skattebördanoch vilka möjligheler del i själva verkel finns all bli av med den. a. upp frågan om prisstegringarna, och del var också ell avde siora inslagen i inlägg. Jag skall gärna försöka mig på ellsvar i den frågan. Man får aldrig glömma vad som är prisstegringens orsaker.Man kan beklaga den. gjorde en analys av inflationens destruktivaverkningar i olika avseenden, och jag kan skriva under den analysen. Den ärlätt all göra, och den är ganska odiskutabel. Men förr eller senare kommer manju ändå fram till frågan: Var ligger botemedlen? skisserade dlbotemedel som inte har så mycket atl göra med den verklighet vi nödgas leva i.Men lät mig fortsätta diskussionen om prisutvecklingen! Detär uppenbart all del finns krafter i prishöjande riktning som harinternationellt ursprung, och ingen nation har kunnal undgå alt ta konsekvensernaav dem. Prisstegringen är delvis en följd av all energin, som är motorn i allsamhällsutveckling, blivit tre fyra gånger dyrare. Jag är medveten om attmänniskorna anser att man bör försöka kompensera sig för denna prishöjning.Sakligt och förslåndsmässigl finns det inga möjligheter alt göra del. Om 250miljarder svenska kronor - för all räkna i svensk valuta - skall slussas överfrän den industriella världen lill ell begränsat anlal oljeproducerande ländernu och i framliden - den siffra jag nämnde avser - så får man givelvisavstå frän ålskilligl av vad som i annat fall skulle vara levnadsstandard ochutvecklingsmöjligheter i vårt land och i andra industrialiserade länder. Omman inbillar sig alt delta är någonling man bör kompensera sig för - och jag ärmedveten om atl del är en vanlig uppfallning i vårt land - innebär del bl. a.all man säller yllerligare skruv uppål på infiaiionen. Dethar gjorts ett utspel i avtalsrörelsen - vi får konstatera detta. Varavtalsrörelsen slular är del ingen som vel. Jag kommer kanske lillbaka lilldelta i mill inlägg. Delär lätt au i allmänt tal mobilisera en ambition att hålla nere priserna, och ensådan ambition kan accepleras av en publik som lyssnar lill det allmänna lalel.Om man däremol analyserar själva problemel och ser vad del beslår av finner manall det är väsentligt mycket svårare att komma lill rätta med. HerrBohman nämnde att vi i värt land efler haft en 12-procenligprisslegring . Del är rikligl från denulgängspunkien. Jämför man medelpriset för med medelpriset för är 1974stannar prisstegringen några procentenheter där-inunder. Det är också rikligl,och anförde del. Man kan då nalurliglvis gå vidare och fråga sig,hur del egentligen hänger ihop med den statistiska redovisningen av prisutvecklingeni vårt land. Vi har två instanser som sysslar med del problemel. Den ena ärslatisliska ceniralbyrän. som arbelar efler vissa iradionella linjer, och denandra Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. är pris- ochkartellnämnden som arbelar efler sina meloder. Del skiljer flera procentenhetermellan dessa båda instansers serier, och jag är inte beredd alt säga vilkenserie man skall sätta den största tilltron lill. Del är siaiisliskacenlralbyråns resullal som ligger på loppen. Pris- och kar-lellnämndensregelbundna undersökningar av prisulvecklingen, effektuerad av alla deras prisombud,som är flera till antalet än de ombud som baserar sinaresultal på, ger däremot ell lugnare besked om prisulvecklingen i värt land. Jaghar varit så besvärad av della förhällande all vi i nuförsöker fä lill stånd ett klarläggande på denna punkt. Ju närmare man slårsanningen desto bättre är det för den politiska debatten. Menoavsett om prisstegringen är , som den ena serien visar, eller 12procent som den andra serien visar, eller någonling mill i metian, dvs. 10procent, är jag tveklöst beredd att säga atl prisstegringen varit hög. Man kannaturligtvis trösta sill tigerhjärta med atl den är ganska blygsam iförhållande lill vad andra nalioner, alldeles oavsett den poliliskasammansäliningen på slalsledningen, haft atl dras med. Vihar i en prisutveckling som ju har varit ganska intressant, mendär vi ligger i bollen och där vårt lilla naboland i , , ligger iloppen med 40-procenlig prisslegring under innevarande är. Det är naturligtvisinte fråga om någon speciell socialdemokratisk politik med likgiltighet förprisulvecklingen som dominerar den isländska statsledningen -jag ger mig inteheller in på atl kritisera utvecklingen där, utan jag bara konstaterar vad denär. IDanmark, där ju den socialdemokraliska poliliken inie i någonsiörre ulslräckning präglal den poliliska samhällsbilden, har man enprisslegring som håller sig mellan 16 och 17 proceni. Man har där förnärvarande ell underskoll i budgelen som i varie fall finansminislerser pä med slor oro. Man har ell underskoll i bylesbalansen som lenderar au bli- om jag räknar om del i svenska pengar - ca 12 miljarder; i danska pengar ärunderskoilel 15-16 miljarder. Man har i försöki hjälpa sig fram med enupplåning utomlands, vilket nu resultera; i all tandet har en utlandsskuld på20 miljarder och en kapilalkosinad på ca 2 miljarder för alt klara det. Just nubefinner man sig enligt egen riksbankschef i det läget all man måslegå ul och låna lill räntorna för all kunna klara av den utlandsskuld som manhar lagl sig lill med. Harman lättsinniga syn pä den här frågan, kan man undra: Vad har enbudgetbalans för belydelse? den har en enorm belydelse, bl a. förbytesbalansens slutliga ulseende. Med en nonchalans mot vad del statligaunderskottet innebär, när man har kommii upp i en budget som balanserar pä 90miljarder, är del klart atl om man inte sätter in del underskoilel i dessallmänna ekonomiska sammanhang, ulan säger all det är negtigeabelt, är delalldeles uppenbart atl man kan hamna i jusl det läge som jag beskrev här ochvilkel ju har ställl lill en fullkomligl desperal silualion i värt broderlandpå andra sidan . Vadsäger den danska borgerliga regeringen ? Den säger lill sinaslatsansiällda, som har långt gående anspråk på lönehöjningar, all del skallvara plus minus noll på lönefronten när del gäller de statsanställda - för demkan vi behärska, säger regering, och dd skall inte bli ell enda öre ilönehöjning! Man räknar med att del skall vara pä ungefär samma sätt på denprivala marknaden också. säger lill de anslällda: Ni måsleavslå från alll detla; ni skall i slällel få en skallesänkning. - Vi får väl seinom de närmasle dagarna, om lönlagarna, som i arbelar under ungefärsamma fria förhållanden som lönlagarna i vårt land, är beredda att accepteradenna politik. Jag tror del blir svårt för den danska regeringen all säga: Nufår del inte ske någonting på lönefronien, utan nu får ni i ställd nöja er meden skattesänkning, och sedan drar vi in pä de sociala reformerna! Man sägeralltså i : Vi försämrar del inslag lill hjälp för barnfamiljerna som harfunniis , och vi gör vissa andra ingrepp på den sociala sidan. Viräknar med all allt del där skall kunna med den skattesänkning som vihar serverat. Delär ell spännande exprimenl - jag skall gå så långt all jag säger del. Jag skullepersonligen bli ganska överraskad om det visar sig all regeringen harnågon möjlighet all få respons hos löntagarorganisationerna för det utspelet. Närman i vår egen svenska debatt lalar om prisbildningen och prisökningen är delförtvivlat svårt atl tänka sig hur man skall kunna eliminera den prisstegringfrån den internationella marknaden som vi möter på oljan. Hur skall man kunnaeliminera prisstegringen på järn och stål? Den är ju en avspegling av eniniernalionell prisslegring på dessa båda väseniliga varor, där vi genom våranknyining lill del europeiska järn-och siålsamarbdd självfallel också följermed. Jagkan avslöja här i kammaren all jag hade en hel del diskussioner medmassainduslrins förelrädare innan de gjorde sin senasle prishöjning med 275kronor per ton, som träder i kraft . Jag sade till dem: "Delhär bör ni avslå från. Om ni envisas med all utnyuja siluaiionen på della sällkommer det naluriigen all innebära all vi får la av er en del av eravinsler." De lyckle väl all del kunde vara värl all höra på mig, men degick hem och höjde priserna bl. a. med den motiveringen atl "här har vi dlprissamarbde mellan , kanadensare och svenskar, och vem lackar oss om viavslår från all ta ut den prishöjning som marknaden ger oss möjlighettill". har vi försökt begränsa vådorna av della genom de ivångsmässigaavsällningarna av deras vinsler och genom au göra dt sådant arrangemang attprishöjningen inte slår igenom i den svenska papperskonsumlionen. Närman, , har alla dessa incitament lill prisstegringar utifrån ochsamlidigl försöker inbilla människorna i vårt land all detta kan man se bortfrån, då bör man i ärlighetens inlresse vara på del klara med atl det tvingasfram ett intensivt reglerings- och ransoneringssystem med en klar avgränsningav vad den svenska marknaden behöver vid Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkning av inkomstskatten, m. m. sidan av deninternationella prisbildningen. 1 del avseendet kan jag länka mig all diskuieraen sådan uppläggning av del hela, även om jag har en baslani känsla av alt delär mera motbjudande för än del skulle vara för mig atl länka sigdenna hårda regleringsekonomi, där man avskiljer den svenska marknaden frånalla prisinfluenser, inte bara på import- utan även på exportsidan. Isill inlägg försvarade ulskollets skrivning och tog konsekvensernaav den - helt naturligt eftersom vi är tvä partier som slår bakomHagaöverenskommelsen. Men han sade också all vi måsle komma fram lill en merapermanent skallereform - del går inte all laborera med detla . Ja, delär en önskan som vi alla kan ha, även om jag tror atl numera somen ganska initierad politiker när det gäller skattefrågorna väl förslär att vialdrig kommer alt uppleva den verklighelen där vi har elt skattesystem somhäller inför utvecklingens förändrade krav. Skattepolitiken är elt område somsländigi måsle anpassas med hänsyn lill della och med hänsyn till hur den politiskauppfattningen gör sig gällande i detla hus. Den måste dessutom anpassas lillhur man inom löntagarorganisationerna, där vi har kommii ifrån den gamlabestämda skiljelinjen, numera ser på skallepoliliken i ett större sammanhangoch i ell lönepoliliskl sammanhang. JagIror all bemölie vad sade om all man ändå aldrigkan se borl frän hur denna riksdag är sammansall. Del var nalurliglvislacknämtigl för atl ställa sig bakom finansministerns ochregeringens förslag och ensam i kammaren hävda regeringens ståndpunkt när detgäller avdragsrällen för sjukförsäkringen. Han hänvisade lill remissdebatten ihöstas, när denna fråga var en av de stora, avgörande frågorna i diskussionen.Men kvar slår ändå, som konstaterade, all del i sista hand varfråga om huruvida skulle fä avgöra frågan eller inte. Och när mandå fick kompromissen med den kompldlering som jag var angelägen om all underslrykaoch föra in i kammarens proiokoll, all del slår en bastant majoritet i dennakammare bakom en uppfallning som innebär all dessa skallkompenseras genom utskrivning av nya skatter innan vi kommer fram lill altdessa pengar skall utbetalas, är kanske skillnaden mellan regeringsförslagetoch utskottels förslag inte så uppseendeväckande stor. Delhar ifrån sida i debatten "hinlals" om - det var inteförsta gången, del sades även i höstens remissdebatt, och man har nog skrivitfasl sig på dd i ulskoUsbelänkandds reservation när jag tänker efler - all mansjälvfallel bör sikta på all komma lill rätla med ålskilliga av de härinkomslproblemen genom att attackera energiförbrukningen i vårt land.Självfallel är det i och för sig både en naturlig och något överraskandeståndpunkt som har kommit fram lill. Närjag tänker på den silualion vi har framför oss med energiper-speklivet i alladess olika avsnitt, är det klokt all spara i alla avseenden, och det är läuareatl spara om varan är dyr än om varan är billig. sade i sittinlägg att ulskottel på den punklen hade skrivit ganska förstående. Jag kanunderstryka, på samma sätt som jag gjorde under höstens remissdebatt, altregeringen kan hysa förslåelse just för den tanken. Den passar så atl säga in idagens läge när del är fråga om att spara på en vara som är dyr, och myckettalar för att den kommer alt bli ännu dyrare. Man har ju deklarerat från deoljeproducerande ländernas sida atl del är rimligt all oljan siiger i pris isamma takt som den inlernalionella infiationen. Om så blir fallet belyder delalt vi har all vänla prishöjningar i framliden. Jagskulle också vilja säga alt det ligger så pass myckel i propåall den är värd ell övervägande. Vi är också på del klara med att ell sådantutspel, som i stort sell kan befinnas vara rikligl och förenligt med denotjepolitiska situationen och den sparpropaganda vi är eniga om, förmodligenkommer att medföra åtskillig kritik när och om man sätter planerna i verket.Det är inget tvivel om att oljeförbrukningen är en avgörande fråga förmänniskornas hyreskostnader. Vi har kommunicerande kärl mellan olika typer avolja. Det går inte att skilja ul någon induslriolja från den vanligauppvärmningsoljan. Naturligtvis kan man inte klara sådant här problem utan allattackera den mycket ömtåliga transportsektorn. Dessulomhar vi en sådan situation att bara för all komma upp i elt något sä närbelryggande beredskapslager av de här produkterna är del nödvändigt alt skaffapengar, och del kan man inte skaffa på mer än ett sätt. Om man sedan också kanlägga fram något förslag som kan underslryka viklen av sparande är det i ochför sig bra. Men jag vill redan nu försäkra atl sådana åtgärder inte ulanprotester kommer atl tas emol här i . Ifråga om den här bakomliggande tanken att man mäste behärska utgiftsexpansioneni statsförvaltningen - mycket av del låg väl i inlägg - kan jagaldrig uraktlåta att göra vissa refiexioner. Jag gör dem speciellt i dessabudgetlider när jag sitter med kollegerna dag och natt och diskuterar hur enkommande stalsverksbudgd skall se ut. Det är alldeles förbluffande hur myckelav kostnadskrävande beställningar som bärs fram lill regeringen frånriksdagen. Del är inte kostnadskrävande beställningar som har drivits fram avregeringspartiels representanter utan i regel av oppositionsrepresentanter iutskotten, där man, för alt undvika hasardbetonade lottningar, har skrivii faslsig vid en utredning och en beställning. Det intressanta och säregna med alltdella är all denna kammare besiäller en rad nya och tunga ulgiflersamlidigl som man ifrån vissa delar av oppositionen gör gällande all de intehar någonting med betalningsförmågan för staten att skaffa. Jagsatte mig ned för litet sedan och gjorde en undersökning om hur det statligautredningsväsendet har expanderat. Dessa utredningar är i allt väsentligt dlresultat av beställningar frän . Det finns ålskilliga tjog sådanabeställningar som regeringen ännu inte har effektuerat. Men som den - om manskall vara respektfull mot Sänkningav inkomstskatten, m. m. 8 protokoll 1974. Sänkningav inkomstskatten, m. m. och självfallel skall manvara del - förr eller senare blir tvingad alt effektuera. En uiredningfungerar på del sättet all eu problem föreligger som bör venlileras för mantycker inte atl förhållandena är lillfredsslällande på del område somulredningen siktar in sig på. Sedan säller sig respektabla människor från deolika partierna ned och böriar fundera pä denna speciella fråga. Naturligtviskommer man fram till den uppfallningen all del är en hel del sorn inie är braoch all del är myckel som bör förbällras. Man blir ense om all dessaförbäiiringar bör göras och då kommer ulredningen med en beställning lillriksdagen, med ganska så saftiga kostnadsökningar som följd. Närvi nu arbelar med budgelen möts jag följaklligen av de beskeden frän minakolleger att detla fär du inte säga nej lill för det har besiälll.Ulskoilels skrivning är så bindande för Kungl. Maj:l atl om del inte blir xanlal miljoner mer på denna punkl kommer , trogen mol sin lidigarebeställning, ändå all votera igenom della. Jag kan ha respekl för alll delta omman också är beredd all ta konsekvenserna av del koslnadsmässigl, men jag blirläll irrilerad när jag sedermera i en sådan här deball finner all alll dellabör och skall man göra men kosinaden kan man nonchalera. Närjag slarlade del här angenäma arbelel all vara finansminisler -för del harnalurliglvis sina angenäma slunder, ingen skall beslrida del - fick jag ettvarningens ord av en gammal finansminister som helle Ernsl Wigforss. Han sadetill mig följande: Om du låter dig lockas all säga ja till allting som tålerbra då skall du inte vara finansminister. Men jag vågar nog säga, ulan allutmana den här kammaren, all väl har en benägenhet att lockas altsäga ja lill allting som låter bra. Jag vill gärna la chansen nu atl vördsamthemställa om - oavsell par-litillhörighel - atl man när beställningarna iframtiden skrivs in i belänkanden, molioner eller annorstädes länker påkonsekvenserna, nämligen på betalningssidan. Del skulle klä en ansvarsmedvetenriksdagsman och ulskotlsledamoi. Närherr lar upp sill program vill jag naturligtvis gärna försöka föra enliten dialog med honom. Han tar upp frågan om den svenska prisstegringen ochhänger upp den som kriterium pä misslyckandet i den ekonomiska politiken. Detär nalurtiglvis inte rättvisande all presentera en iniernalionelll allvarligfråga på del sättet. Vi har klarat oss hyfsal i den inlernalionellajämförelsen. T. o. m. har en prissieg-ringslakl, enligt de senastemånadernas uppgifter, som närmasl svarar mol en 14-procenlig infialion. Delinlressanla problemel är htir världen allackerar del allvarligainflationsproblemet. Man har kanske anledning atl pä sina håll befara all delattackeras på dl felaktigt säll: Man kan komma fram lill atl nu flnns delingenting annal all göra än all la ner temperaturen i nalionens ekonomiska livså alt man på ett naturiigl sätt slipper prisslegringar. Amerikanarnahar mellan sex och sju miljoner arbetslösa. Varie procents arbetslöshetinnebär ungefär en miljon arbetslösa. alt man fär en väsentlignedgång i den interna efterfrågan om man är beredd all tolerera arbetslöshet.Man får kanske också en försiktigare inställning lill lönerörelserna, om manhar en arbetslöshet som spelar roll vid utgångsläget i en förhandling. Men vivill inte acceplera den metoden. Vi anser atl vi skall hålla sysselsättningenhelsl på den nivå vi har . Och vi har en bra sysselsättning i dagens läge.Vi skall föra en avtalsrörelse med en god förhandlingssiis för lönlagarna, ochlöntagarna är medvetna om det. Härhar väl egentligen inte någon annan rekommendation alt komma med änall man bör sätta sig ned i en siörre församling, och resultalel av denöverläggningen skulle vara atl med målsättningen 3 procents standardhöjningskall lönlagarna la ner sina anspråk på nominella lönehöjningar. Företagarnaskall fångas upp i något av en intern prisstabiliseringsaktion, och alla skullelämna sin tribut för att vi skall undvika en inflationsökning etter i varjefall ta ner den sä långt som möjligt. HerrBohman erinrade om all jag har sagl all lönerörelse varen avgörande faktor för den försiktighet som präglade den svenska ekonomin detåret och all det nalurliglvis finns risker för någol liknande även 1975. Menjag kan försäkra atl jag inte är alldeles främmande för hur man serpä dessa frägor bland lönlagarna. Jag har i del här lilla inlägget anfört altjag även har försöki känna mig för hos företagarna vid deras prisfixeringar.Del senare med ganska dåligt resultat. Jagär alldeles övertygad om att en rundabordsdiskussion naturiigtvis skulle kunnabli någol av en inilialmässig paradföreslällning, där vi allesammans sattkring bordel vederböriigen fotograferade innan vi böriade med övningarna, mendär resultatet av övningarna blev plus minus noll. Delligger pä någol underiigt säll sä lill - det tror jag mig kunna försäkra herrBohman - alt del måste gå en lid efler del utspel och de förväntningar som manhar på olika häll, och i dessa förväntningar och utspel måste parternakonfronteras med varandra. Jag är inte alls övertygad om all man frän sida skulle hälsa en sådan här rundabordskonferens mednågon större entusiasm. Alt man inte hälsar den med entusiasm frånlöntagarhäll, det vet jag. Och går man objuden till, brukar det inte ge såmycket när man går därifrån. Nukan säga all delta är någol slags resignation. Jag menar att delmera är betonat av det verklighetssinne jag har när jag ser pä dessa frägor änherr mera luftiga önskemål om hur del hela skall kunna ordnas upp. Delfinns psykologiska förutsättningar jusl , säger , för all slå tilloch vinna den stora stabiliseringen. Jag menar atl dessa psykologiskaförutsättningar inte är för handen. Kanske man kan nära en stillaförhoppning om att del längre fram, när parterna har mätt sina krafter motvarandra, skulle kunna finnas större respons för en för- Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. handlingsdiskussion elleren dialog som inte bara förs mellan de båda parterna. Men i dagens läge, detförsäkrar jag , är del bortkastad kraft. Jag ville säga della rent allmänt. var ju vänlig nog alt laupp de här frågorna som mera principiellt inslag i debatten ochjag ville svarahonom. Självfallel är jag beredd an återkomma ifall del är någonting som herrBohman yllertigare har pä hjärtat i den här dialogen. Underdella anförande övertog herr försie vice lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kortgenmäle: Fär jag först la upp en sak som inte rör del här programmet. GunnarSlräng sade alt det i den moderaia politiken inte längre fanns något sambandmellan statsutgifter och statsinkomster. Vissl finns del del pä sikt! Vad vihar hävdat är all i ell vissl givel läge, då del gäller all bestämmabudgelsaldot, är det konjunktursituationen som är avgörande. Sedanförde finansminislern om sjukförsäkringsavgifterna ell utomordentligt besynneriigtresonemang somjag inte alls kan förstå. Avdraget är en förmän som löntagarnahar . Om lönlagarna fär behälla den förmånen kan del i och för sig inteinnebära några ökade statsutgifter. Man ökar ju inte statsutgifterna om manlåter lönlagarna behålla en förmän som de redan har. Om man däremol lar borldenna förmän, dä ökar man skatterna - då är del fråga om en skaltehöjning.Frågan om sjukförsäkringen har alltså inte ett skvatt all göra med frågan omtäckning för nya ålaganden. Närfinansminislern sedan skulle bemöta milt resonemang om prisstegringarna ochhur man skall få dem under kontroll, fick man det intrycket allprisstegringarna nästan hett och hållel berodde på den internationellautvecklingen. Konjunkturinslitulel har ju påvisat atl ungefär hälften av förraårets prisstegringar kommer utifrån och all den andra hälften beror på värlegel handlande här hemma. Densvenska valutans liksom alla andra tänders internationella köpkraft, dvs.relationerna i köpkraften, skatt i ell hyggligt läge återspegla styrkan i deninhemska ekonomin. Har man en svag ekonomi får man en svag valuta. Har man enstark ekonomi fär man en stark valuta.