prot · FX0944 · 1974-12-31 00:00:00 — Speciellt har den rört sig om vad många anser utlovat, nämligen10 kronor per aktivitetsgrapp för den lokala verksamheten. Debatten kanske harblivit något snedvriden, eftersom den inte har tagit hänsyn till situationentotalt sett för de olDca organisationerna. RUcsdagen beslöt också attbegära en översyn av det totala samhällsstödet. Jag vUl fråga fru statsrådetHjelm-Wallén, eftersom hon just nu finns i kammaren, när man kan beräkna attdenna utredning kommer att tillsättas. Det finns, som jag ser det, starka skäl att nu sänka dennedre åldersgränsen tiU . Jag hoppas att de förslag som framlagts av deutredningar som gjort kommer att förverkligas så snart sommöjligt. Utskottets skrivning när det gäller de bidrag som utgåttur allmänna arvsfonden är kanske något egendomlig. Dessa bidrag har inte varitgenerella, utan de har utgått för specialaktiviteter, och det är därför baravissa organisationer som fått del av dessa bidrag. I fråga om bidraget tUl ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet sade att frågan om förslagsanslag nu borde tas upp tillbeslut. Jag anser att det finns starka skäl för att man nu löser denna fråga.Det är svårt för organisationerna att beräkna sina inkomster, eftersom man intevet vilket utfall aktivitetsstödet kommer att ge. Det är svårt att planeraverksamheten när man inte vet vilka inkomster man kommeratt ha . Skillnaden i bidragsgivningen till idrottsorganisationeroch s. k. övriga organisationer kommer att utjämnas. Det tycker jag är bra,eftersom det tidigare systemet skapade en viss irritation mellan olika typer avorganisationer. Jag hoppas att detta nu skaU bU ordentligt tUlrättalagt. När det gäller är jag förvånad över attmoderaterna envisas med den här motionen. Men motionen har fått den skrivningi utskottsbetänkandet som jag tycker att den förtjänar. I fråga om hemgårdsrörelsen har utskottet varit välvUligtoch tillstyrkt min motion. Det är bara att tacka för det! Jag yrkar bifall till reservationen 1 av herrMattsson i Lane-Herrestad m. fl. Anslag tiU ungdoms- och folkbildningsverksamhet Bara ett kort svar på en direkt fråga avherr i . Vi har inom departementet påbörjat det översynsarbetesom Anslag tiU ungdoms- och folkbildningsverksamhet. riksdagenhar begärt och som det talas om i statsverkspropositionen. I första hand gälleröversynen det lokala stödet. Vi kommer på ett senare stadium av dettaöversynsarbete att ta kontakt med organisationerna och med . Frågan om det statliga stödet tas upp via ungdomsrådet,som här gjort en utredning. i (c) kort genmäle: Jag vill tacka för svaret på min fråga. Jagär tacksam för att man har kommit i gång med detta utredningsarbete. StatsrådetHjelm-WaUéns inställning när det gäller organisationernas medverkan anser jagvara positiv, och jag ber bara att få tacka. HerrGUSTAVSSON i (s); Det var närmast anförande somgjorde att jag vill säga några ord om . Han ställde när det gäller statens ungdomsråds fortsattaexistens den klassiska frågan; To be or not to be? Jag tycker att han i stäUetborde ha ställt den frågan apropå årliga motioner ochreservationer i denna fråga. Det kan vara angeläget att för reservanterna klargöravilka uppgifter rådet fullgör och vilken verksamhet det bedriver. Rådet harframför allt tre uppgifter. För det första fungerar det som ett kontakt- och samrådsorganmellan ungdomsorganisationerna och staten. För det andra fungerar rådet som ettorgan åt regeringen, speciellt i frågor som rör ungdomsorganisationerna. Fördet tredje är rådet ett verkstäUande organ i vissa frågor. Alla dessauppgifter är viktiga ur ungdomsorganisationernas synpunkt. Sedan den nya organisationen infördes vill jag påståatt ungdomsrådet handlagt dessa frågor på ett sätt som ungdomsorganisationernafunnit vara värdefullt och till stöd för deras verksamhet. Jag vill mycket klart säga ifrån att ungdomsrådet inte harnågon som helst arribition att arbeta vid sidan av organisationerna. Tvärtomhar ungdomsrådet en mycket väsentlig uppgift i att verka tillsammans medorganisationerna. Jag skall ta några exempel. lade enarbetsgrupp inom råder fram ett förslag om en principiellt ny utformning av detcentrala stödet tilL organisationerna. Arbetet har genomförts i en för svensktutredningsväsende ganska unik öppenhet. Organisatonerna fick fortlöpandemöjligheter till kontakter med utredningen. har remisstiden över utredningens förslag gått ut. kan vi konstatera att det råder en mycket bred uppslutning blandorganisationerna kring detta förslag. En av orsakerna till uppslutningenärjust det mycket när£' samarbetet mellan organisationerna och . ställer nu frågan om inte detta är ett extrautslag av den byråkratiska . Jag tror inte man kan påstå detta när detgäller denna verksamhet. Låt oss ta ett annat exempel. Det gäller de fortlöpandekontakter som ungdomsrådet har med ungdomsorganisationerna genom särskilda instruktörskonferenseroch genom de representantskapsmöten som man har. Dessa möten gerungdomsorganisationerna möjligheter att kontinuerligt lämna sina synpunkteroch kanalisera sina åsikter i aktuella ungdomsfrågor en möjlighet som ocksågärna utnyttjas av organisationerna. Det bevisas av den mycket bredauppslutning vid dessa arrangemang som vi får från organisationernas sida. Jagtror inte heller att kan säga att detta är ett exempel på ettutbredande av den byråkratiska . Ett tredje exempel som jag gärna vUl ta upp gäUer denförsöksverksamhet som ungdomsrådet bedriver. Den genomföres i ,, och i . Denna verksamhet genomföres under mycket intimsamverkan med organisationerna och kommunerna. Syftet med verksamheten är attfinna metoder och verksamhetsformer som ger organisationerna bättre möjligheteratt komma i kontakt med nya-bredare ungdomsgrupper. Att finna sådana metoderuppfattar de flesta organisationer som en mycket väsentlig fråga. Inte hellerdenna verksamhet kan ses som något utslag av byråkrati från ungdomsrådetssida. Man kan fortsätta uppräkningen, t. ex. det förtroende somungdomsorganisationerna visar vad gäller fördelningen ochhandläggandet av de pengar som tidigare beslutat om, alkohol-ochnarkotikaupplysningen, som också var inne på, och mycket annat. Jagtänker nu inte ta upp någon debatt om detta, ty vi får tillfälle att diskuteraden frågan . Jag är bara litet förvånad över det vill jag ha sagt somen parentes att betraktar detta som en fråga som gränsar till detkriminologiska fältet. I första hand tror jag nog organisationerna uppfattardetta som en social fråga. Jag vill trots detta säga att rådet naturiigtvis har sinabegränsningar. Rådet är ett statiigt organ som på ett unikt sätt skaparmöjligheter till kontakt mella organisationerna och staten. Rådet har inte ochfår inte ha någon ambition att vara något slags representativt organ förungdomsopinionen i olika politiska frågor. Vi kan inte från rådets sida göraanspråk på att företräda något slags enig folkopinion, och det är som sagt varinte heller ambitionen. Men om man inser denna begränsning, något som jag vUlpåstå att rådets ledning har gjort och också kommer att göra ifortsättningen, så har rådet en viktig uppgift att fylla just som kontakt- ochsamrådsorgan mellan stat och organistationer. Jag vill göra en sista kommentar till . Han gör i sitt verbala sätt att framföra sin mening en reträtt iförhållande till den reservation som är skriven. Han säger att man allvarligtbör överväga att slopa . Reservationen säger att manomedelbart skall klippa av anslag till . Jag vill varna för det synsättet. går genomett sådant agerande rakt emot väsentliga intressen för ungdomsorganisationerna,och det är beklagligt. Jag skulle vilja rekommendera , de moderatamotionärerna och de moderata reservanterna att gå ut till organisationerna ochandra intresserade grupper på fritids- och ungdoms- A nslag tiU ungdoms- och folkbildningsverksamhet Anslag tiUungdoms- och folkbildningsverksamhet områdetoch lyssna till deras uppfattningar. Då kommer man att finna att detsannerligen inte finns någon utbredd uppfattning om att rådet skall läggas ned.Inom ungdomsrådet är vi i stäUet mycket glada för det förtroende somorganisationerna har visat oss. Det förtroendet, det försäkrar jag, kommer viatt göra allt för att leva upp tUl. Det förpliktar, och det lägger ett stortansvar på rådet. Med eller utan reservanternas hjälp kommer rådet ävenfortsättningsvis att fuUfölja sina för organisationerna så v:(ktiga uppgifter. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifalltiU utskottets hemställan. HerrNISSER (m); TUI i viU jag säga attvi här har två principieUt olika ståndpunkter, och vi skuUe i och för sig kunnafortsätta diskussionen . Men från moderat håll anser vi att varje nyinstitution mer eller mindre bidrager till att öka byråkratin. Vi vUl inteförneka att har vissa uppgifter, men vi förfäktar denåsikten att det säkerligen skulle gä lika bra att gå direkt från departementned till ungdomsorganisationerna. är ett statligt organ, säger , det är det i och med att styrelsen är tillsatt av regeringen. Men däriligger också en risk att om man ger aUtför många och stora uppgifter tUlstatens ungdomsråd, så kan det bli en viss styrning. Vi kan inte se det påannat sätt. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall till reservationen 2. Till vill jag slutligen bara säga att om detär någon som har "hoppat" i den här frågan om förslagsanslag kontrareservationsanslag sä är det väl egentligen det parti som tUlhör.Om jag inte minns fel hade ni en ståndpunkt . intogni en annan st;indpunkt, och är 1974 har ni gått tillbaka till den förstaståndpunkten. Om det är ett hoppande eller inte får själv avgöra.Jag tycker det är ett ganska underligt sätt att ta ställning. Men kanske är detett sätt att följa tidens krav, vad vet jag! I varje fall har vi från moderathåll inte hoppat i den här frågan, utan vi har hållit fast vidreservationsanslagslinjen. i (s): För är detta i första hand enfråga om byråkrati eller inte. För mig och jag är också övertygad om att deflesta ungdomsorganisationerna har samma uppfattning är detta en fråga omservice, om stöd för organisationerna som staten ger genom skapandet av statensungdomsråd. Jag tycker därför inte att det finns någon som helst riktighet iherr Nissers resonemang om att lägga ned ungdomsrådet. Så säger , och det kan jag gärna hålla medhonom om, att visst finns det risk för att man lägger på rådet uppgifter somdet inte skall ha. Men den risken är man medveten om. Som jag sade i mitt förstaanförande sä gör inte heller rådet anspråk på och kommer inte heUer att göradet - att tala i aUa olika politiska frågor pä en samlad ungdomsopinionsvägnar, utan man kommer att tala i frågor där man anser sigha kompetens att göra det. Man kommer vidare att fungera som ett kontakt- ochsamrådsorgan mellan staten och organisationerna. Jag vUl bara säga till min bänkkamrat herrNisser att om det är så att vi har hoppat på något vis, så har vi ändå lyckatsatt nå högre och högre i den här frågan. Jag tror att det var sompoängterade att stödet har räknats upp som stödet har varit tillfinnandes. För vår del har vi gjort den bedömningen 1972 och 1973 attdet finansiella läget inte har tillåtit att vi gått högre än vad vi plussat påi dessa båda faU, dvs. Jag ber att fåpåminna om att också var med på den höjningen. Det ärglädjande att notera. Vi har sagt i vår reservation att vi med de erfarenhetersom vi har vunnit av stödet nu finner tiden inne att gå över på förslagsanslag.Därvid stöder vi oss på den beräkning som har gjort, där manberäknat antalet sammankomster tiU 3,3 miljoner. Om man ger persammankomst skulle det bli , alltså helt i linje med vad viföreslår i reservationen. Anslag tUl ungdoms- och folkbildnings verksamhet Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. M o m. M o m. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemställan,dels reservationen nr I av i Lane-Herrestad m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl . att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 2 mom. 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Lane-Herrestad m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Ja - 197 Nej - 135 Anslag tiU ungdoms- och folkbildningsverksamhet M o m. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i Agnas och fm Mogård, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nisser begärt votering upplästes och godkändes följande voteringspro])osition; Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottetshemställan i betänkandet nr 3 punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av i Agnas och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nisser begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 283 Nej - 46' '. Utskottets hemställan bifölls. § 9 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 4 medanledning av propositionen ]974:ri vad avser anslag för /75 tUlvissa kyrkliga ändamål jämte motioner. Utskottets hemställan bifölls. På förslag av herr talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av återstående på föredragningslistan upptagnaärenden tUl morgondagens sammanträde. § 10 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistanför morgondagens sammanträde skulle inrikesutskottets betänkanden nr 2 och 3samt socialutskottets betänkande nr 3 i nu angiven ordning uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden samt trafikutskottets betänkanden nr 2 och5 sättas sist. § 11Meddelande ang. enkel fråga Nr 44 den Meddelades attföljande enkla fråga denna dag framställts, nämligen av .n Nr 125 i (m) tUl herrkommunministern omundantag från kommunreformens fullföljande; Är det statsrådets principieUa uppfattning att man, motbakgrunden av den aUt kraftigare opinionen mot alltför stora kommunalaenheter, kan göra undantag när det gäller kommunreformens fullföljandeexempelvis när det gäller Bara, eller kommuner? § 12 Kammaren åtskUdes .