prot · FX0942 · 1974-12-31 00:00:00 — har självfallet ett starktintresse för samverkan med beträffande fyndigheter utanför den norskakusten. Särskilt gäller detta när eventuella fyndigheter i de nordligaredelarna aktualiseras. Man kan dock inte räkna med någon tillförsel från dessaområden förrän in . Även andra områden än kan bli av intresseatt bevaka. Regeringen har tagit kontakter med olika oljeproducerandeländer i och kring för att undersöka möjligheterna förlångsiktiga överenskommelser. Dessa kontakter avser regeringen attintensifiera. En arbetsgrupp har bildats för att samordna ansträngningarna attsäkra råoljetillförseln och den samverkar i sin tur med de organ som sökerfrämja vår export. Händelserna har aktualiserat frågan om destora oljebolagens roll i oljeförsörjningen. Studier därav pågår ellerförbereds i olika nationella och internationella organ. Jag har erfarit avhandelsministern att resultaten härav och det kompletterande material som tasfram på svensk sida kommer att redovisas så snart arbetet avslutats. Införandet av naturgas som energiråvara i skulleinnebära en önskvärd ökning av riskfördelningen i vår energiförsörjning. Avolika kontakter har den med varit mest konkret. Kontakten medSovjetunionen har haft den preliminära inriktningen att möjliggöra leveranserfrån slutet . En naturgasimport förutsätter stora investeringar irörledningar m. m. och kan ge utrymme för betydande svenska industrileveranser.En närmare bedömning av naturgasens roll i svensk energiförsörining är svår attgöra med hänsyn till den betydande osäkerhet som fortfarande finns i vad gällerden framtida pris- och kostnadsutvecklingen för såväl gas som alternativaenergiråvaror. Jag vill i detta sammanhang även nämna vårt samarbete medPolen, som traditionellt exporterar kol till . En utbyggnad ay Stålverk80 i kommer att aktualisera frågan om ökade kolleveranser från bl. diskuteras möjligheterna att till överföraelkraft producerad i koleldade kraftverk i . Frågan om att raffineraråolja i ett nytt polskt oljeraffinaderi diskuteras likaledes av svenskaintressen. En annan väg att minska värt beroende av importerad oljaär att öka den inhemska andelen i vår energiförsörjning, genom att t. ex.använda mer ved, ton', sopor och skogsavfall som bränsle. Dessa bränslen kantroligen inte få någon stor betydelse för försörjningen under normalabetingelser. I en krissituation är de dock av stort värde. Vår försörjningsberedskapbygger på övergång till inhemska bränslen vid en utdragen och svår kris. Olikamöjligheter att ta till vara deras energitillskott även under normalabetingelser undersöks emellertid. a. har en arbetsgrupp tillsatts avjordbruksministern för att granska möjligheten att spara ochutvinna energi i samband med avfallshanteringen. Vattenkrafts-tillgångar somännu inte har byggts ut kan ge ett viktigt tillskott. Det är dessutom ettalldeles rent energislag, som inte tär på uttömliga energiråvaror, vilket jagser som en stor fördel. Det bör vara möjligt att med fortsatt tillgodoseende avberättigade mUjöanspråk till en del dra nytta av dessa oanvändaenergitillgångar och därmed öka vår självörsörj-ningsgrad. Utom vattenkraften är uranet vår enda inhemska uthålligaenergikälla. Våra urantillgångar hör till världens största och innebär enbetydande försörjningstrygghet på . Tillgångarna har intevarit kommersiellt intressanta på grund av sin låga halt. Frågan om huruvida destigande uranpriserna kan förändra denna bedömning kommer attaktualiseras när tar ställning till den fortsatta driftenvid . Vi kan alltså konstatera att vi kommit in i ett skede därvi måste räkna med högre energipriser än tidigare och att vi också framdelesmåste räkna med störningar i energitillförseln. Ytterst avtecknar sig frågan omdetta är inledningen till ett skede, där energin både i vårt land och globaltkommer att få värdesättas på ett helt annat sätt än i jämförelse medandra produktionsresurser. Även denna frågeställning bör bli föremål föranalyser. Klart är att energiförsörjningen i sin helhet nu kommit iett läge som påfordrar att samhället skaffar sig ett starkare grepp överutvecklingen för att förbättra försörjningstryggheten och styra utvecklingenmot de politiska mål vi vill förverkliga. Regeringen hoppas att det arbete jag här presenterat ihuvudsak skall ge tillräckligt underlag för ett långsiktigt energiprogram våren1975. Om en orientering rörande den framtida energiförsörjningen Ett tack till industriministern för det mycketutförliga svaret på min interpellation. Jag finner svaret myckettillfredsställande, och det innehåller åtskilliga nyheter. Frågan ställdes mot bakgrund av den uppgift som lämnades ipressen dagarna före vårsessionens öppnande ; det upplystes om att och landsomfattande informations- och debattkampanj om de långsiktigaenergifrågorna skulle genomföras innan propositionen i dessa frågor skulleläggas fram . Industriministern har givit åtskilliga exempel på deinitiativ på detta område som .tagits i kanslihuset. a. harsocialdemokratiska partiet och LQ tillsatt en arbetsgrupp för att få fart pådenna upplysningsverksamhet. De allra flesta av oss vill säkert uttala våruppskattning över att en bred medborgardiskussion kommer till stånd i dessa frågor. Redan de redogörelser som gavs av regeringen den 7december 1973 i anslutning till ett par interpellationer som har refererats härgav mänga exempel på regeringens initiativkraft när det gäller att angripa våraenergiproblem på såväl kortare som . Dagens interpellationssvarutgör ett mycket värdefuUt komplement till vad som anfördes från Om en orientering rörande den framtida energiförsörjningen Jag sätter särskilt värde på att kammaren på flerapunkter fått en tidsplan som anger när de olika utredningarna kan förväntasföreligga färdiga. Sedan jag ställde min interpellation har vissaenergiproblem fått en mycket uppmärksammad behandling. Jag tänker då specielltpå session i . Där behandladesenergifrågorna ingående. Industriministern, som lämnade enredogörelse för oljeprospekteringsfrågorna i , ger i dagensinterpellationssvar kanske ett mera summariskt besked när det gäller dettaområde, där en stor allmänhet väntar sig att mycket skall hända. Representanterför de nordiska socialdemokratiska partierna lade vid sessionfram ett medlemsförslag som innebär att skall be ministerrådetatt lägga fram en värdering av möjligheterna till och formerna för ett nordisktenergi- och industrisamarbete samt att utreda ett eventuellt samarbete när detgäller gemensamt inköp av oljeprodukter. Speciellt stort intresse tiUdrar sig de borrningar sombedrivs av det halvstatliga bolaget i , på och i Östersjön.Jag förstår svårijheterna att för dagen lämna någon mera detaljerad redogörelseför såväl beräknade fyndigheter som planerna för det fortsatta arbetet. En storallmänhet följer med intresse detta projekt och känner säkert behov av en ökadinformation om detta lika nya som ovanliga projekt i svenskt näringsliv. Med speciell tillfredsställelse har vi följt de åtgärdersom vidtagits för att förbereda en fortsatt utbyggnad av våra kvarvarandevattenkrafttillgångar. Denna övergripande analys av dessa frågor framstår somytterligt angelägen och kan skapa en välgörande klarhet för den fortsattamiljö-och energidiskussionen i vårt land. Vi kommer här att stå inför storaavvägningsfrågor och bör vägledas av en helhetssyn innan vi går till beslut. Jag sätter särskilt värde på vad industriministern säger islutet av sitt interpellationssvar, nämligen: "Klart är attenergiförsörjningen i sin helhet nu kommit i ett läge som påfordrar attsamhället skaffar sig ett starkare grepp över utvecklingen för att förbättraförsörjningstryggheten och styra utvecklingen mot de politiska mål vi villförverkliga." Om det är något område där vi bör vara överens om atttillämpa en praktisk planhushållning, så är det på energiförsörjningens område;vi har redan gjort det på miljöpolitikens område. Vi möter här en verklighetsom tvingar oss att planmässigt handskas med resurser som många tidigare ansåghelt outtömliga. En liknande planhushållningspolitik blir sannolikt nödvändigatt pröva också på andra områden, men utvecklingen på energiföisörjningensområde upplevs som särskilt påtaglig då den så direkt berör samtligamedborgare. Jag vill än en gång tacka för det mycketinnehållsrika svaret. Med detta anförande, under vilket herr talmannen övertogledningen av kammarens förhandlingar, var överläggningen slutad. § 12Om vidgad demokrati inom de statliga företagen Herr industriministern ordet för att besvara (vpk) framstäUdainterpellation, nr 17, och anförde: har frågat mig om jag ärberedd att ge en redovisning av de skäl som ligger bakomföretagsdemokratidelegationens nedläggning och på vilket sätt man ifortsättningen kommer att agera i strävandena att vidga demokratin inom denstatliga företagsamheten. 1 motiveringen för sin fråga säger bl. a.att företagsdemokratidelegationen skall läggas ned och ersättas med ettspeciellt organ inom Statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO). har tydligen blivit felinformerad. Någotbeslut om nedläggning har inte fattats. Vidare har det aldrig diskuterats attöverföra verksamheten till något organ inom SFO men väl till ettutvecklingsråd, där SFO är en av parterna och där de fackliga organisationernaär den andra parten. De företagsdemokratiska frågorna är enligt min uppfattningmycket betydelsefulla, och jag är därför glad att kunna tillrättalägga demissuppfattningar som tydligen råder rörande delegationens framtid. Delegationen, som tUlsattes , har varit verksami . har delegationen haft både med- och motgångar.Orsakerna till de svårigheter eller den tröghet som man i vissa fall noterathar varit bl. a. sådana faktorer som 1. bristandepraktisk kunskap om vUka former av företagsdemokratiska system som börtillämpas, 2. traditionelltröghet vid organisationsförändringar, 3. det personligarelationsproblemet, 4. bristande träningi att arbeta i en demokratisk arbetsorganisation, 5. brist påförståelse för ägarens målsättning och önskemål, 6. ett visstmotstånd mot den maktförskjutning till de anställdas fördel som inte bara är enlogisk följd av en fördjupad företagsdemokrati, utan också sammanhänger medförändringar i arbetarskyddslagen, lagen om styrelserepresentation, förslagetom arbetstagarkonsulter samt arbetsrättskommitténs arbete. som man konstaterar att delegationen möttsvårigheter eller tröghet är det väsentligt att påpeka att den också kunnatgenomföra framgångsrika försök. Försöken, framför allt inom Tobaksbolaget, harvarit föremål för ett stort intresse, såväl nationellt som internationellt. De försök delegationen hitintills varit engagerad i haremellertid enligt delegationen inte givit tillräckligt underlag för att dranågra generella slutsatser, vilka kan ligga till grund för regeringens ochriksdagens handlande. I en skrivelse till mig föreslår därför delegationen,efter att ha motiverat sitt beslut också mot bakgrund av tillkomsten avlöntagarorganisationernas företagsdemokratiska handlingsprogram, att jag tarupp överläggningar med berörda arbetsmarknadsorganisationer angående möjligheternaatt skapa en permanent organisation under arbetsmarknadsparternas gemensammaledning för de arbetsuppgifter som delegationen hittiUs svarat för. Iskrivelsen sägs också att utgångspunkten måste vara 9 protokoll 1974. Om vidgad demokrati inom de statliga företagen Om vidgad demokrati inom de statliga företagen attkontinuiteten i det pågående utvecklingsarbetet tillvaratas och attstatsmakterna även fortsättningsvis lämnar ekonomiskt stöd till verksamheten ierforderlig utsträckning. Jag konstaterar än en gång att något beslut om nedläggningav delegationens verksamhet inte fattats. Vad som skett efter det attdelegationens skrivelse kommit in är att jag tagit initiativ till förhandlingarmellan arbetstagarnas organisationer och SFO för att få klariagt om det finnsförutsättningar för att skapa ett organ av det slag delegationen tänkt sig. 1det sammanhanget har jag efter diskussioner med arbetstagarnas organisationerpreciserat vilka krav jag anser bör vara uppfyllda för attföretagsdemokratidelegationen skall kunna avvecklas. Dessa förhandlingar pågårnu, och jag är inte beredd att avslöja något om innebörden i de krav jagställt, men jag kan försäkra att det inte är fråga om någonreträtt från de företagsdemokratiska målsättningarna. Först om parterna kommmeröverens och eventuellt genom ett avtal preciserar ett handlingsprogram somligger inom ramen för de krav jag ställt, är jag beredd att föreslå Kungl.Maj;t att delegationens arbete förs över i nya former. Så länge förhandlingarpågår är frågan inte aktuell. Låt mig slutligen säga att företagsdemokratifrågan är bådesvår och fascinerande. Den kommer att alltmer engagera människorna iarbetslivet. Inte minst den unga, välutbildade generationen, som går ut iarbetslivet, kommer att ställa krav på inflytande över sitt arbetsliv. Dettabör uppfattas som positivt och ger också anledning för oss att ta ett politisktansvar. Jag planerar att kalla ledande representanter för såväl arbetstagaresom arbetsgivare inom det statliga bolagsområdet till en speciell grupp meduppgift såväl att följa försöksverksamheten i de statliga bolagen som attöverblicka vad som sker inom det företagsdemokratiska området påarbetsmarknaden i övrigt, både nationellt och internationellt. HerrLÖVENBORG (vpk): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin interpellation. Den framställdes på grundval av uppgifter i pressen om attden s. k. företagsdemokratidelegationen kommer att läggas ner och ersättas mednågonting annat. I svaret säger statsrådet att jag är felinformerad och attnågot beslut om delegationens nedläggning inte har fattats. Vidare korrigerarhan uppgiften om att delegationen skall ersättas av ett speciellt organ inomStatsföretagens förhandlingsorganisation (SFO). Allt kan självfallet dementeras så länge beslut inte ärfattat, men jag noterar de tillrättalägganden som statsrådet gör. Det böremellertid noteras att det som håller på att ske har uppfattats exakt på sammasätt av som i en kommentar skrev följande: "Delegationen för företagsdemokrati i de statligaföretagen ska läggas ner och ersättas med ett speciellt organ i (). 1 praktiken kanske inte detta beslut spelar någon störreroll, eftersom delegationens verksamhet effektivtsaboterats av Statsföretagsledning. Men irealiteten är det naturligtvis fråga om en skandal, jämförbar med Delegationen startade nämligen sin verksamhet under godaförutsättningar och de första projekt man gav sig i kast med, bl. a. vidtobaksfabriken i , ledde av allt att döma tUl goda resultat och gavvärdefulla erfarenheter. Den snävt lönsamhetstänkande direktion som tillträdde iStatsföretag fann emeUertid delegationens arbete irriterandeoch störande. Direktionen kunde dessutom räkna på stöd från vissa tjänstemannagrupper,inte minst arbetsledare, som ansåg sin ställning i företagen hotad. TUl det mest ledsamma hör att industridepartementet, somvarit delegationens huvudman, uppenbarligen inte kunnat ge delegationen detstöd den behövt. Om man ska dra in några personer i sammanhanget får mankonstatera med besvikelse att inrikesminister gett efter förden tydligen avsevärt mera viljestarke direktör i Statsföretag." Jag finner det faktiskt något märkligt att en tidning somär både regeringen och LO synnerligen närstående också har fått det hela så ombakfoten. På samma sätt har det uppfattats av tidningarnaStatsanställd och Metallarbetaren, så också av många anställda i flera statligabolag. Det gäller personer som har skrivit till industriministern . I ett brev från anställda i Tobaksbolaget frågar man sig hur"Statsföretag har agerat för att få delegationen tiU stupstocken".Och när de ASSI-anställda i hade fackföreningsårsmöte för ungefär enmånad sedan var just delegationens nedläggning en av de stora diskussionsfrågorna.Avdelningens ordförande stäUde också frågan om industriministern fallit undanför några irriterade direktörer, och i ett uttalande uttryckte man sig så här; "Som anställda vid ett statligt företag kräver vi enöppen redovisning av omständigheterna kring delegationens nedläggning. Vifrågar oss hur den påtänkta nya organisationen ska se ut. Vilka garantier motett allt för stort inflytande från direktörer och företagsledare kommer attskapas?" Jag kunde ta en lång rad citat som visar att man på mångahåll fått intryck av att delegationen skall läggas ned, och att så kan skeförnekar ju inte heller statsrådet. Beslut har bara ännu inte fattats. Jag skall emellertid lämna frågan om hur man på olika hållhar tolkat den senaste fasen i utvecklingen. Det är tydligen på sin plats attförsöka skingra dimmorna. Det viktigaste är ju vad som kommer att ske. Ja, statsrådet noterar i svaret en rad orsaker till attdet har gått sä trögt med den företagsdemokratiska processen i statsföretagen.Dit hör exempelvis "traditionell tröghet vidorganisationsförändringar", som det står, "brist på förståelse förägarens målsättning och önskemål" - ägaren är alltså i samtliga fallstaten - och slutligen ett "visst motstånd mot den maktförskjutning tillde anställdas fördel som inte bara är en logisk följd av fördjupadföretagsdemokrati, utan också sammanhänger med förändringar iarbetarskyddslagen, lagen om styrelserepresentation, förslaget omarbetstagarkonsulter samt arbetsrättskommitténs arbete". Samtligade skäl för långsamheten i processen som statsrådet åberopar Om vidgad demokrati inom de statUga företagen Om vidgad demokrati inom de statliga företagen i svaretkan spela sin roll men att motståndet mot en maktförskjutning till deanställdas fördel, det medvetna motståndet från direktörer och byråkrater i destatliga företagen, har spelat en avgörande och negativ roll torde stå klart. Det finns ingen anledning att dölja hur det i verklighetenstår till inom betydande delar av den statliga företagsamheten. Där sitter folki ledningarna som fortfarande har de USA-importerade 31 teserna som ledstjärnaoch även agerar utifrån dessa. I en debatt om samma frågor sade statsrådet att enfungerande demokratisering förutsätter i det närmaste ett nytt sätt att tänkaoch en "radikal brytning med den traditionella uppfattningen om hurbeslutsfattande skaU ske i företagen". Vi kan vara överens om att den definitionen är riktig. Vikan också vara överens om jag hoppas i varje fall det - att de som har svårtatt bryta med den traditionella uppfattningen inte är arbetarna. Från dethållet har man tvärtom gjort allt för att bryta med den traditionellaauktoritära uppfattningen. Det var som bekant ett framträdande krav under denstora gruvstrejken i Malmfälten och det fram föres jämt och ständigt när mansamtalar med lönearbetare både i statliga och i privata företag. Det är alltså topparna direktörerna, disponenterna ochen rad andra i ledande funktioner som har slagit till bromsarna och som mednäbbar och klor motarbetar det naturliga, nämligen att statens egna företagskall gå i spetsen för att utveckla demokratin. Men när jag säger detta vill jag inte generalisera. Jaghar också träffat personer i högt uppsatta företagsledande funktioner som harvisat förståelse för de krav som ställs, som uppger sig vara öppna för en heltny syn när det gäller demokratins utveckling. Men allt tyder på att ledande ochtongivande krafter inom de statliga företagen tänker borgerligt på det härområdet, agerar utifrån den traditionella arbetsköparrollen. Då är detnaturligt att man ser en aktiv demokratiseringsprocess som något hotfullt sommåste motarbetas. Det är mot den bakgrunden inte underligt att den senasteutvecklingsfasen när det gäller företagsdemokratidelegationen inger oro hos deanställda, som ställer frågan om vem som är på väg att vinna. Är detdemokratins motståndare eller är det de som verkligen vill att det skall bliett demokratiskt genomslag inom statsföretagen? Vad vi av svaret har fått bekräftat är att man diskuteraratt delegationen skall upphöra eller att den formellt skall slussas in i ettannat organ. har karkateriserat den senaste fasen som en skandaljämförbar med nedläggningen av låginkomstutredningen. De förhandlingar om avtalsom statsrådet talar om i slutet av svaret kommer väl att visä om det inteligger till så, och jag vill avslutningsvis fråga statsrådet när dessaförhandlingar kan vara klara och de nya djärva målsättningarna presenteras. Jag är beredd att godta en missuppfattning,om man är villig att erkänna att det är en missuppfattning och att man har fåttett tillrättaläggande.Jag tycker att det skulle varit på sin plats att hade givituttryck för att han nu har fått klarhet i vad som ligger bakom. Det hjälperinte att en rad andra personer också har missuppfattat situationen; av vilkenanledning vet jag inte. Jag kan hänvisa till ett pressmeddelande somföretagsdemokratidelegationen utgav . "I en skrivelse till industriministern föreslårföretagsdemokratidelegationen att departementet upptar överläggningar med SFOoch löntagarorganisationerna om att få till stånd en mera permanentorganisation för den verksamhet delegationen bedrivit." Jag behöver inte läsa ytterligare; man går vidare in på enredovisning av bakgrunden till förslaget och det läge delegationen nu befinnersig i. Men det väsentliga är ju att man tillskrivit industriministern ochbegärt att han skall uppta överläggningar med SFO och löntagarorganisationerna. Det finns inget annat faktaunderlag mig veterligt för dekommentarer som gjorts och för de slutsatser som dragits. Det ger mig anledningatt säga, att självfallet har vi tagit upp överläggningar med organisationerna.Vi har haft en sammankomst med representanter för LO, förde berördafackförbunden och för de lokala fackliga avdelningarna, där vi har diskuteratförutsättningarna för en sådan överenskommelse. I anslutning till dessaöverläggningar och de synpunkter som framförts från fackligt håll har jagformulerat de krav i tolv punkter som jag här nämnde och som jag har ställt ochkommer att ställa i de fortsatta överläggningarna. Jag är inte beredd att vidtanågon ändring av dessa punkter utan att jag är överens med parterna. Detta tycker jag för borde vara entUlräcklig garanti för att jag inte på något sätt har för avsikt att släppa denhär frågan eller göra avkall på den målsättning för det företagsdemokratiskaarbetet som regeringen har satt upp och som ligger i Statsföretags målsättningsprogramför företagsdemokratin. Målsättningsprogrammet anser jag vara helt tillfredsställande.Däremot är jag inte nöjd med utvecklingen - det skall jag gärna medge till herrLövenborg. Jag kommer självfallet att verka i den riktningen att också depraktiska resultaten står i bättre överensstämmelse med den målsättning som vihar för detta arbete. Om vidgad demokrati inom de statliga företagen HerrLÖVENBORG (vpk); Det sista var kanske särskilt värt attnotera, liksom att statsrådet inte är nöjd med utvecklingen på detta område.Det är åtskilliga andra som inte heller är nöjda, framför allt de mångaarbetarna i de stora statsindustrierna - det vet jag av personlig erfarenhet. Jag har noterat de tillrättalägganden som statsrådet gör isvaret till mig. Utvecklingen får visa vad som kommer att ske. Det är värt att notera att statsrådet också säger att detinte kommer att göras avkall på de företagsdemokratiska målsättnigarna. Det ärbra men det räcker inte! Vad de anställda framför allt kräver är inte att detinte görs reträtter utan att det sker framsteg, att deklarationer och programsom man viftat med förankras i det levande livet hosmänniskor av kött och blod i gruvor, på fabriker och i Otn vidgad demokrati inom de statUga företagen verkstäderProgram har funnits, men tyvärr har viljan på många håll saknats, och då måsteman, såsom många har gjort, fråga sig vad som ligger bakom den senaste fasenoch om det finns risker för att det är de som inte viU ha ökadföretagsdemokrati som är på väg att få övertaget.