prot · FX09106 · 1974-12-31 00:00:00 — Visst kan man överklaga, men vi vet alla hur svårt det kan varaatt fö rätt när någon myndighet har offentliggjort sitt beslut. I sådana fallgår del tyvärr ofta prestige i ärendena - kanske från båda hållen. Till det sista nämnde vill jag säga att det egentligenborde vara en styrka i stället för en svaghet att man kan fö ett sådant härärende prövat i fiera instanser. Först har man möjlighet alt prövadi-striklsledningens sakskäl. Sedan kan man i kommunen -eller vemdet nu är som besvärar sig - överväga dessa skäl. Därefter kan man gå lillcenlralförvaltningen, och likväl har man då inte nått den sista beslutandeinstansen, utan möjligheten finns kvar att fö ärendet prövat av regeringen. Jaghar en bestämd känsla av att om man i första instans lade alla sädana härärenden pä cenlralförvaltningen eller regeringen, sä skulle den klagande kanskeföriora och fö mindre möjligheter alt sätta sig in i konsekvenserna. Denaspekten är kanske inte den viktigaste, men det kan nog ligga ett visst värde iatt man gär långsamt fram vid handläggningen av sådana här ärenden. Omförbättrade hemreseinöjlighe -ter för värnpliktiga som fullgörrepetilionsulbild-ning HerrBJÖRCK i (m): Jag vill varmt instämma i det som kommunikationsministern sist sade,nämligen alt sädana här beslut inte bör ske förhastat. Kommunerna och deberörda människorna behöver allt rådrum, men det behovet kan lämpligentillgodoses genom att det ges en rejäl remisstid innan man fattar ett - som delupplevs av många människor - definitivt beslut. Orsakenlill alt jag ställde denna fråga var att människorna upplever det här precis påsamma sätt som om all spårbunden persontrafik försvinner. De tycker - ochdärvidlag vill jag ge dem rätl - atl detta har samma effekter, och dä bör mannaturiigtvis se till atl det blir en någoriunda likartad handläggning. Överläggningenvar härmed slutad. § 21 Om förbättradehemresemöjligheter för värnpliktiga som fullgör repetitionsutbildning Herrförsvarsministern erhöll ordel för alt besvara () den17 maj framställda interpellation, nr 83, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta föratt förbättra hemresemöjligheterna för värnpliktiga som fullgörrepetitionsutbildning. Värnpliktigasom fullgör repetitionsutbUdning äger fr. o. m. rätt altföreta s. k. Vpl-lO-resor i samband med ledighet. Det innebär att de erhållerelt obegränsat antal resor till valfritt resmål inom landet, som kan nås medallmänna kommunikationsmedel, lill ett enhetspris av per resa. Hemresemöjligheternaför de värnpliktiga som fullgör repetilionsutbild-ning har därmed i vad avserresekostnaderna pä ett avgörande sätt förbättrats. Jag avser därför inte attför närvarande vidta nägra ytterligare åtgärder i denna fräga. HerrOSKARSON (m): Jag ber att fö tacka statsrådet och chefen för försvarsdepartementetför svaret pä min interpellation. Jag måste också lillstä att de åtgärder somstatsrådet har vidtagit efter det att jag framställde interpellationen ärriktiga. De har tillgodosett det önskemål som jag framställde när del gälldejust hemresemöjligheter för värnpliktiga som fullgör repe-titionsuibildning. Föreden i är gällde för samtliga värnpliktiga att de fick resa pä enkelbiljett lur och retur pä järnväg och vissa busslinjer. Detta logs bort föralla. I och med det förföll alla rabaltmöjligheler för de värnpliktiga som görrepetitionsutbUdning. Det var anledningen till alt jag ställde min interpellationen av under vårriksdagen. Som framgår av det svar vi hörthar resemöjligheterna förbättrats. De värnpliktiga som gör repetitionsutbUdninghar i fräga om förmåner blivit fullt jämställda med de värnpliktiga som gör sinrekryttjänst. Och det var målsättningen med min fråga. Överiäggningenvar härmed slutad. § 22 Om höjning avarbetsmarknadsbidrag erhöll ordet för att i elt sammanhang besvara dels herrJonssons i (fp) lill herr arbetsmarknadsministernframställda interpellation, nr 87, dels i (c) ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 252, och anförde: i har frågat arbetsmarknadsministern om han avseratl förelägga förslag med anledning av KAMU:sbetänkande och om han är beredd att föreslå en höjning av utbildningsbidragen iavvaktan på atl en mer genomgripande omläggning av stödet vidarbetsmarknadsutbildning kan genomföras. Enligt fastställd ärendefördelningankommer det pä mig att besvara interpellationen. i har frågat om regeringen, mot bakgrund av den snabbainfiationen, ämnar förelägga årets höslriksdag förslag om höjning avgrundbidraget vid arbetsmarknadsutbildning. Jag besvararinterpellationen och den enkla frågan i ett sammanhang. Somherr nämner i sin interpellation har kommittén för översyn avarbetsmarknadsutbildningen (KAMU) i elt avlämnat betänkande lagt framförslag om bl, a, elt helt nytt bidragssystem vid arbetsmarknadsutbildningen,KAMU:s förslag remissbehandlas . Remisstiden gär ut den 15december 1974 och regeringen kommer därefter att ta ställning till förslagenoch frågan om deras genomförande. Jagdelar uppfattningen atl de nuvarande bidragens belopp bör ses över underinnevarande budgetär. Regeringen tänker därför - i samband med attmedel begärs pä tiUäggsstat I för innevarande budgetär - föreslå atlgrundbidragen höjs under budgetåret. HerrJONSSON i (fp): Först ett tack till statsrådet för svaret. Det kom snabbt ochdäri ligger ett värde med tanke pä den problematik jag har aktualiserat i mininterpellation. Däremot vill jag väl inte dölja alt jag hade förväntat mig ettmera preciserat svar både vad gäller den första frågan om statsrådet var bereddalt föreslå nya regler för erhållande av arbetsmarknadsutbildningsbidrag medanledning av KäMU:s betänkandeoch i vad gäller den andra frågan om höjning av de nuvarandeutbildningsbidragen. Jag menar också atl det hade varit en styrka om statsrådeti sJtt svar hade antytt storleken av den uppräkning av beloppet som är påväg att ske. Men jag är, herr lalman, glad över atl regeringen tagit intryck avden situation som råder pä det här området. Jagnoterade i min interpellation alt arbetsmarknadsutbildning hörde lill ettmycket viktigt inslag i svensk arbetsmarknadspolitik. Det gäller inle minsl denenskilde som av olika skäl måste byta arbetsuppgifter. Arbetsmarknadsutbildningenhar allmänt seU ökat utsikterna för var och en att fö elt arbete som ger störremöjlighet till självförverkligande men också ett bättre ekonomiskt utbyte. Såvälden enskilde arbetstagaren som samhället i stort är enligt min mening betjäntaav en arbetsmarknadsutbildning som framstår såsom altrakriv. De mångastudieavbrott som vi nu kan notera beror lill stor del på de nuvarandeekonomiska villkoren för de elever som deltar i arbetsmarknadsutbildningen.Delta mitt påstående finner jag stöd för i det presenterade betänkandetav kommittén för översyn av arbetsmarknadsutbildningen, KAMU, där det slår allbidragssystemets utformning är av avgörande betydelse för möjligheten attintressera olika grupper för en relevant arbetsmarknadsutbildning. Utbildningsbidragenkan heller inle ses isolerade frän ändringar av andra bidrags- och länesysiem -socialförsäkringar och inle minst den allmänna lönenivån spelar stor roll förhur attraktiva utbildningsbidragen framstår. Därför har det varit angeläget alti dag fö besked om man i anledning av KAMU:s belänkande kan förvänta ettförslag frän regeringen under nästa vårriksdag och om den uppräkning som nuaviserats skulle kunna fö ett mera preciserat innehåll. Del är uppenbart attmånga nu tvingas avbryta sin utbildning därför att man inte ser sig hamöjlighet att existera på de ekonomiska villkor som bidragen ger. Deutbildningsbidrag som vi nu har är ju uppbyggda enligl levnadskostnadsprincipenlill skillnad frän t. ex. arbetslöshetsförsäkringen som följerinkomslbortfallsprincipen. Vi kan konstatera alt de här utbildningsbidrageninte har stigit i lakt med levnadskostnaderna. Jämför man dem med den allmännalöneutvecklingen sä framstår de i än ofördelaktigare dager. kan alltså notera att degrupper som deltagit i arbetsmarknadsutbildning - detta är ju till nytta intebara för den enskilde utan också för samhället i stort - inte har fäll del avden allmänna standardhöjningen. Frånfolkpartiets sida har vi hävdat att det ekonomiska stöd som ges till dem somför arbetsmarknadsutbildning skulle kombineras med en vär-desäkringsgaranti, säatt den pågående prisökningen och inflationen inte fortlöpande urholkar de ioch för sig måttliga utbildningsbidragen. Tyvärr har inte majoritetvelat ställa upp bakom detla. Därför har vi en klart sämre situation än omdetta folkpartiförslag hade fött bifall. Vi skall ändå ha i minnetatt en arbetsmarknadsutbildning för de flesta innebären väsentlig ekonomiskuppoffring. Skillnaden är särskilt stor för t. ex. de gifta där någon avmakarna har en inkomsl. Reglerna för denna reducering av bidrag med hänsyn tillmakes inkomst är sådana atl redan ett relativt lågavlönat halvtidsarbetepåverkar den andra makens bidrag. Det är också ett förhållande som vi harpåpekat i riksdagsmotionen. Omvi ser på utbildningsbidragens utveckling kan vi snabbt konstatera denogynnsamma trenden. Till en början följdes bidragsbelopp och konsumentprisindexhyggligt ät, men pä senare tid har gapet blivit allt större. Grundbidragen harsedan 1960 ökat . har konsumentprisindex stigitmed och livsmedelspriserna har gått upp med ca 115 procent.Gör man en jämförelse med löneutvecklingen så framstår det ännu ogynnsammare,då löneutvecklingen är ungefär starkare än utvecklingen när detgäller utbildningsbidragen. Det nuvarande bidragsystemet har alltså fött varamed om en reell försämring, ett konstaterande som också KAMU slår fast i sinrapport. Mankan säga att bidragen är allmänt sett för låga, och trots uppräkningar efterhand så har de icke på något sätt hållit jämna steg med den prisutveckling somskett under senare är. Det är därför som jag med tillfredsställelsekonstaterar att regeringen nu medger att de här bidragen måste ses över ochdetta redan under innevarande budgetär. Slutligenskulle jag vilja ställa ett par kompletterande delfrågor, på vilka ett svarfrån statsrådet skulle kunna skingra en onödig dimridå. För det första hade detväl varit rikligt med en principiell deklaration från regeringsbänken om manhar för avsikl alt lägga en proposition i anledning av KAMU:sförslag. För del andra skulle det vara välgörande om statsrådet här kundeantyda på vilken nivå det vore rimligt att lägga ett förslag dä man göruppräkningen av nuvarande bidrag och dessutom ange frän vilken tidpunkt manavser atl föreslå en sådan justering. Dessa bägge saker hänger ju myckel intimtsamman. Om elt mera omfattande reformförslag dröjer är det mer angeläget att föen rejäl justering av nu gällande normer. Därför är inte heller tidpunktenointressant. Hert i (c): Jag ber attfö tacka statsrådet för det positiva svaret pä min fräga. Efter deltasvar, som jag är övertygad om kommer att glädja de många eleverna inomarbetsmarknadsutbildningen, är del inle min avsikl att i nämnvärd utsträckningföriänga kammarens överiäggningar. Men lät mig ändå påpeka att inflationensuccessivt har urholkat realvärdet på utgående bidrag. Jag skall inleexemplifiera detta med siffror - det har i redan gjort -men det är uppenbart atl den höjning med av grundbidraget,som i enlighet med regeringens förslag beslöt om i varas och somgäller från den , inte är tillräcklig för atl ge de ungefär 130 000elever som åriigen genomgår arbetsmarknadsutbildning erforderiiga medel förderas försörjning. Åtskilliga av dem har enligt uppgift nödgals sökasocialhjälp. Genom samstämmiga uttalanden frän eleverna har det fastslagits attderas uppfattning är att bidragen skyndsamt bör höjas. Inte mindre än vartredje elev uppges avbryta sina studier. Ekonomiska skäl anges vara denviktigaste orsaken till avbrottet. Självklart är det ur både elevernas ochsamhällets synpunkt viktigt atl bidragen är sådana att eleverna inte avekonomiska skäl måste avstå från att fullfölja påbörjade studier. Jag är glad över att regeringen utan att avvakta remissbehandlingen avKAMU:s förslag om hell nytt bidragssystem har för avsikt atl redan i höstföreslå höjning av grundbidraget. Och jag hoppas atl det förslag somkommer skall innebära en sädan höjning att det utbredda missnöje somunder senare år rått bland AMU-elever inte längre skall vara befogat och attdärigenom även studieavbrotten skall bli färre. Överiäggningenvar härmed slutad. §23 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 151 till lagutskottet. §24 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1872 till . §25 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 127-129. § 26 Interpellationnr 130 om ökad livsmedelsproduktion Ordet lämnades på begäran lill (), somyttrade: Enligt samstämmiga rapporter från olika håll är den hungerkatastrofsom just nu plågar stora delar av väriden inte av tillfällig natur ulan tvärtomett resultat av en livsmedelskris som kan förväntas bli än värre i framtiden.Till stor del förklaras utvecklingen av den snabba folkökningen i defattigaste delarna av väriden och av konsumtionsökningar i de rika länderna.Därtill kommer enligt fiera forskare en klimatförsämring i den tempereradedelen av väriden som leder till kortare odlingssäsonger och mer oregelbundenväderiek. De senaste årens försämrade totala skördeutfall i väriden förväntasenligt dessa bedömningar fortsätta. Nr 106 Attklara denna försörjningskris är självfallet inte bara en angelägenhet Torsdaeen den hårdast drabbade länderna. Produktionsökningar i dessa länderlär '"' ' ''' '*" ' ' ''' underskotten. Väridenssamlade pro- duktionsresurser måsle sättas in för atl möta väridens samladelivsmedels behov. Globaltsett har mycket goda odlingsbetingelser. Detta gäller även områden somi svensk jordbrukspolitik betecknas som marginella. Mellan1970 och 1973 försvann i drygt 16 000 brukningsenheter genomnedläggningar och sammanslagningar och drygt 32 000 ha åkerjord togs ur drift.Denna utveckling beror dels pä alt arealer som bedömts som olönsamma lagts ned,dels pä att tagits i anspråk för annat än jordbruksändamål. Motbakgrund av den växande livsmedelsbristen i världen är en sädan utveckling inteförsvarbar. Det har ocksä från olika instanser, bl. a. , framhållitsatl man bör undvika att ta bördig i anspråk för t. ex. bebyggelse.Hittills har dock dessa nya principer knappast fåll någon nämnvärd effekt isamhällsplaneringen. kan förhoppningsvis komma medförslag lill åtgärder som gör det lättare all upprätthålla också mindrebrukningsenheter. Till dess att dessa förslag hunnit framläggas och föranledaåtgärder riskerar vi dock alt ytteriigare betydande arealerjord-bruksjord tasur drift. I väntan på bl. a. jordbruksuiredningens förslag mäste det därförvara angeläget att vidta snabba åtgärder för att så längt möjligt förhindra altytterligare jordbruksjord tas ur produktion och skapa möjligheter all i vissutsträckning återta i drift tidigare nedlagd . Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillåtelse att lillherr jordbruksministern ställa följande fräga: Vilkaåtgärder är statsrådet beredd alt vidta för att på kort sikt medverka till allSveriges möjligheter till livsmedelsproduktion utnyttjas maximalt? §27 Interpellation nr 131 om en breddad utbildning av sjukgymnaster Ordetlämnades pä begäran lill HerrOLSSON i (s), som yUrade: I den här interpellationen tas upp ell problem som delvis knyter antill den emotsedda starka expansionen pä långtidsvårdens område, men ocksåproblem, som måste betecknas som rätt allvarliga. Brislen påsjukgymnaster är pä många håll i landet ett av huvudmännens största problem isträvandena att betjäna långtidsvården med rörelsebehandling. Utbildningskapaciteten närdet gäller utbildning av sjukgymnaster måste betecknas som heltotillräcklig. Utbildningen är koncentrerad till Stock- och med en intagningskapacitet på 270sjukgymnaster Intagning sker tvägånger och det är inte alls ovanligt att Nr 106 ell 50-tal elevplatser lockar tusentalet sökande. Någon utökning av antalet den elever i , och är enligl uppgifl inte planerad. Med andra ord - det är en dyster situation. bristsituation som råder pä det här området är det beklagligt attskolöverstyrelsens medgivande att fö påbörja ifrågavarande utbildning i Umeåoch ännu inte gett resultat. Medden koncentration av utbildningen till , och som råderi dag och med hänsyn till den i förhällande till behovet alltför lågautbildningskapaciteten kommer läget att avsevärt förvärras -detta sett motbakgrunden av att vi över hela vårt land nu har långtgående planer pä att ianslutning till sjukvärdens utbyggnad prioritera långtidsvården. Underrådande knapphet pä utbildade sjukgymnaster blir rehabiliteringen inomlångtidsvården eftersatt. I mitt eget hemlän har vi för dagen tioledigförklarade tjänster obesatta och därutöver ett dolt behov som inte finnsredovisat i siffror. Under rådande knapphet pä sjukgymnaster och hjälppersonalblir följden att sjukvårdsområden belägna långt frän utbildningscentra föruppleva bristen som mest påfrestande. Exemplen härpå är många. Lät mig baranämna ett. Långvårdskliniken i i västra , där man värdar68 långvarigt sjuka, har inte haft någon sjukgymnast sedan kliniken inrättadesden . Delmäste betecknas som synneriigen angeläget, att utbildningskapaciteten ökar såatt vi inom överskådlig tid om inte eliminerar så ändock kan mildraverkningarna av den brist på sjukgymnaster som råder pä många häll ilandet. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillständ all till frustatsrådet ställa följande frågor: Är statsrådet villig uttala sig till förmån för enbreddad utbildning av sjukgymnaster? Kan statsrådet ange skälet till att den avskolöverstyrelsen sanktionerade utbildningen vid vårdskolan i ochAlnängsskolan i inte startat och när utbildningen pä dessa tvä orter kanväntas komma i gång? §28 Interpellation nr 132 om garantier för fortsatt drift av företag som ålagtsmiljövårdande åtgärder Ordetlämnades på begäran till (vpk), somyttrade: Luften, vaunet och omgivningarna runt det av ägda ta emot cirka 40 0(X) ton svaveldioxid, 1 500 lon arsenik, 144 lon zink, bly, kadmium och 141 11 protokoll 1974. Nr 106 kvicksilver. mäste betraktas som en av de största"mil- Toidagenden Jöbusarna" i värt land. arbetarhåll har man under många är uttryckt stor oro över vad de -.----------- yttreoch inre utsläppen innebär för liv och hälsa. Del berättas om svår- förklariiga sjukdoms- ochdödsfall och företagets underiåtenhet all tillvarata alla möjligheter att förbättraarbetsmiljön. Man vet atl är en lysande affär förBolidenbolaget, och de uppenbara bristerna när det gäller inre och yttremiljöskydd ter sig mot den bakgrunden än mer utmanande. Naturvårdsverkethar konstaterat atl utsläppen i luft och saknar motstycke i landet ochatl stora skador nu kan konstaleras på både land och . harunder årens lopp fött ta emot enorma föroreningar. Svåra skador på fiora ochfauna har konstaterats. Flera arter har försvunnit eller kraftigt minskat iRönnskärsverkens närhet. Någon total undersökning om de sammantagnaverkningarna i finns dock inle. Utsläppeni luften dalar ner och drabbar människor, bebyggelse och natur i en vidomkrets. Flera sjöar i trakten av har svartlistats, och skador påskog har kunnat konstateras. Att utsläppen ofta är bäde nersmutsande ochillaluktande kompletterar bilden. När befolkningen i området - även de som intearbetar på verken - anser sig utsatt för hälsorisker är detta inle utan skäl. Nuavser Bolidenbolaget att bygga ul för 800-900 miljoner under entioårsperiod. har behandlat denna företagets ansökan ochställer därvid kravet att omfattande miljöåtgärder skall vidtas ochatt bolaget dessutom skall forska kring tänkbara förbättringar under följandetvä år. Därefter skall tillståndet omprövas. Bolidenbolagels representanter harframfört en rad invändningar mol dessa krav. Därav framgår att bolaget inlevill ta på sig kostnaderna för alt undersöka arsenikutsläppens betydelse föromgivning och människor. Inle heller vill företaget ta pä sig att undersöka deolägenheter för befolkningen som lukt, nedsmutsning och liknande medför. Bolidenbolagetsdirektör framhöll dessutom i sammanhanget alt bolaget inte kunde göra storainvesteringar utan garanti all fö fortsätta . "Då måste vi istället börja tänka pä en avveckling av hela industrin", menade han.Berättigade krav pä radikalt förbättrade miljövårdsätgärder möts alltså med hotom nedläggning. Del är inte underiigt att man från arbetarhåll med kraftreagerar mol ett sådant cyniskt agerande. Iett brev lill SAP:s och vpk:s riksdagsgrupper samt tillMetallindu-slriarbetareförbundet framför Metalls avdelning 209 kravet omförstatligande. I brevet heter det bl. "Den allmännameningen bland mötesdeltagarna var alt inte i alla delar var villiga all tillmötesgå minimikrav om förbättring av den yttre miljön. Från framfördes den uppfatt ningen att krav kan komma att innebära all företagel 142 j stället för börja arbeta pä en avvecklingsphn.Med kännedom om de utsläpp som förekommer samt att vihar ett ansvar både vad avser Nr 106 kommande barns hälsasamt rätten till fortsatt arbete, anser vi att företagets denvinster i första hand skall användas till att så långt det är teknisktmöjligt motverka miljöfariigautsläpp, som sätter kommande generationers existens i fara." Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd all lill herrarbetsmarknadsministern ställa följande frågor: Kandet anses acceptabelt att ett företag framför nedläggningshot i samband med krav om miljövårdande åtgärder? 2, i sådana fall tänka sig att stöjda krav om förstatligande för atl garantera såväl fullgott inre och yttre miljöskydd som fortsatt drift? §29 Interpellation nr 133 om bevarande av den levande dragkraften Ordellämnades på begäran till (), somyttrade: hardragkraftsförhållandena inom lantbruketstarkt förändrats. Frän en häststam inom jordbruk och skogsbruk pä över 600 000strax efter kriget har skett en nedgång till nägra fö tiotusental. Krigsmaklensbehov av hästar har starkt nedgått, och det finns nu endast ettmindre antal kvar för paradändamäl och tävlingsverksamhet, bl, a, militärfemkamp. Genom den s, k, ackordhästorganisationen hålls dock tills vidare endragreserv på drygt tusentalet djur. Hästen har däremot fött ökad betydelseinom sport- och fritidslivet. Inomsåväl jordbruket som skogsbruket är det främst traktorn som övertagit hästensroll. Tanken är att under en av en storpolitisk konflikt åstadkommenavspärrning omställning i största möjliga utsträckning successivt skall skelill gengasdrifl, I fredstid utgör importen av flytande bränslen eltoundgängligt villkor för att driften inom jordbruket och skogsbruket skallkunna upprätthållas, Hästavelnhar varit föremål för statsmakternas omsorger, detta på olika sätt.Bl, a, har intill 1966 medel löpande ställts till förfogande. Sedan 3,2miljoner kronor av den s, k, hästexportfonden, som uppgår till 3,4 miljonerkronor, tagits i anspråk för en fond för forskning och utvecklingsarbete päproteinomrädet, har av regleringsmedel (införselavgifter för hästar) hitintills1,tillförts ackordhästorganisationen. Händelsernaför i fräga om världens och vär försörjning med drivmedel avslöjade all vär energiförsörjning delvis bygger på bräcklig grund. En uttryck för det angelägna i att på olika vägar se om värt hus i energihänseende är beslutet att överskottet från oljeclearingnämnden (ca ) skall kunna utnyttjas för forskning och stöd i ener gisparande syfte, I detta sammanhang är det enligt min mening rimligt, 143 Nr 106 att medel ställs till förfogande för den levande dragkraftensbevarande, dvs. Torsdagenden upprätthållande av en reserv av hästar, Underhänvisning till det anförda anhällerjag om kammarens medgivande ---------- atl till herrjordbruksministern ställa följande fråga: beredd attmedverka till att de överskottsmedel som kvarstår frän oljeclearingnämndensverksamhet även utnyttjas för forskning och stöd för bevarande av denlevande dragkrafien? §30 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:ts propositioner