prot · FX09105 · 1974-12-31 00:00:00 — Jagtror emellertid atl del vore fariigt om vi i dagens situation skulle binda ossi fräga om detaljer, eftersom det skulle göra det svårt, först och främst förkommunaldemokratiutredningen men även för partierna, regeringen och i sistahand med dess konstitutionsutskott au nå fram till den breda lösningav dessa kommunala demokratiproblem som vi väl ändå bör kunna nä efter dessa ärav utredningar och diskussioner. De hinder som inte hör samman med etttryggande av demokratin är jag villig att ta bort. Denkommunala demokratin m. m. Vi skulle ju försöka förenkla språket, ! Vore del inteenklare att säga atl vi tar bort det här förbudet? Denkommunala demokratin in. iTrollhättan (s): har också varil utredare . Nog tyckerjag atl - för att nu använda ett sådant ord som varken eller jagkanske bör använda - att lojaliteten mot mina utredningskamrater gör atl jaginle i detalj vill gä in pä vad utredningen kommer alt föreslå. HerrMOLIN (fp): Frågan om tidpunkten för beslutens fattande är ändå utomordentligtavgörande här. Det räcker inte med att säga alt man hoppas eller önskar attbeslut skall kunna fallas . Bäde frågan om ell nytt kommunallvalsystem och frågan om rösträtt för invandrarna är frågor som direktpåverkar valkrets- och valdistriktsindelningen. Vi vet t. ex. atl invandrarebor grupperade i vissa områden, vilket direkt påverkar valdistriklsindelningen.Del är alltså nödvändigt all får fatta sitt beslul undervårriksdagen nästa är; annars kommer vi pä hösten i den situationen, all manmåstesäga: Tyvärr är valförberedelserna nu så långt framskridna att det härinte gär att genomföra. HerrHELÉN (fp): Jag kan bara konstatera att i har bestämtsig - han vill inle lämna något besked . Därför för jag väl lov altkarakterisera honom som ett för dagen hopplöst fall. Det betyder inte atl jagbetraktar som ett hopplöst fall för framtiden. iTrollhättan (s); Del sistnämnda är jag naturiigtvis glad över - skulle hamenat atl jag vore ett hopplöst fall vore ju all diskussion ossemellan utesluten, och det tycker jag vore synd. Men jag vill säga. au närulredningen har kommit litet längre skall inte ens behöva betraktamig som ett hopplöst fall, ulan då skall jag klart och redigt och rakt på saksäga var jag står. Färjag sedan svara pä hans frägor. Jag skall ta de tvä exempel hansjälv valde. Närdel gäller ell nytt valsystem pä det kommunala området räknar kommunaldemokratiutredningenmed att vara färdig med sin analys under höstens lopp. Sedan skall det emellertidförsiggå överiäggningar mellan partiledarna, och hur dessaöverläggningar tar vägar jag inte ha nägon mening om. På den punkten mäste jagdärför uttrycka mig med litet försiktighet. och jag kan alltidhoppas att partiledningarna skall kunna arbeta sig samman till en ståndpunkt såsnabbt att vi kan besluta , vilket vi båda önskar. Jaghör inte till den utredning som behandlar frågan om invandrarnas rösträtt. Jagvet inte i vilken lakt den kan arbeta. Men jag hoppas att vi snabbi skall kunnafö elt betänkande. Det är dock inte så länge sedan ulredningen tillsattes. Inästa betänkande som behandlas har vi sagt vad vi fränkonstitutionsutskotlets sida önskar. Vi för försöka fö fram be- sluten i såsnabbi som möjligt. I varje fall kommer inte jag atl försöka hindra beslul medhänvisning lill de omständigheter som refererade. Överiäggningenvar härmed slutad. §2 Föredrogs konstitutionsulskotlets betänkande nr 31 med anledning av motionerom rösträtt för invandrare. Obligatoriskiinrättande av kommunala besväisnämnder §3 Obligatoriskt inrättande av kommunala besvärsnämnder Föredrogs konstilulionsutskottels betänkande nr 32med anledning av motion om obligatoriskt inrättande av kommunalabesvärsnämnder. I delta belänkande behandlades motionen 1974:5 avherrar i (fp) och i (fp) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t begärde utredning och förslag om obligatoriskabesvärsnämnder, så att rättstryggheten för kommunalt anställda och sökande avkommunala anställningar som ej var kommunmedlemmar blev likvärdig medkommunmedlemmars i vad gällde egen tjänstetillsättning, entledigande,disciplinära åtgärder etc. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1974:5. Reservation hade avgivits av iHamburgsund (fp) som ansett alt utskottet bort hemställa, atl med bifall till motionen 1974:5 hosKungl. Maj:l begärde utredning och förslag om obligatoriska besvärsnämnder, säatl rättstryggheten för kommunalt anställda och sökande av kommunalaanställningar som ej var kommunmedlemmar blev likvärdig med kommunmedlemmars ivad gällde egen tjänstetjllsätlning, entledigande, disciplinära åtgärder etc. i Rösiänga(fp): Jag är naturiigtvis som motionär medveten om att 1967uttalade sig mot obligatorisk besvärsnämnd och dä liksom nu hävdadeatt det innebär ett visst avsteg frän den allmänna principen om kommunernassjälvbestämmanderätt. Trots de år som har gått finner man emellertidatt rättstryggheten i vissa frågor som rör den kommunalanställdes egensituation inte är tillfredsställande för personer 3 protokoll 1974. Obligatorisktinrättande av kommunala besvärsnämnder som är anställda av enkommun men inle är mantalsskrivna där. Alll fler människor bosätter sig juutanför den kommun där de arbetar, och det gäller naturiigtvis även kommunensegna anställda. 1 de kommuner - och de utgör den stora majoriteten - där detinle finns besvärsnämnd har dessa kommunalanställda inte sammarättstrygghet som de i kommunen mantalsskrivna. De har inte möjlighet attöverklaga beslut som rör dem i deras egenskap av anställda och som de inteanser vara lagliga. motion till förra årets riksdag pläderade vi motionärer för att fråganskulle utredas av Kungl. Maj:t, och i debatten hävdade jag att det inte råderlikhet inför lagen - ett uttryck som jag anser är lika aktuellt som detvarda. Dock föreslog vi inte obligatoriska besvärsnämnder, eftersom vi varmedvetna om tidigare ställningstagande. Utskottet avstyrktemotionen och kammaren avslog den, men vid betänkandet hade fogats enreservation av representanter för och moderata samlingspartiet. 1kammardebatten inträffade emellertid en mycket intressant sak, som har varithelt avgörande för att vi motionärer återkommer i denna fräga och denna gångmed förslag om obligatorisk besvärsnämnd. Utskottets dåvarande talesman yrkadeavslag på motionen men sade också: "För egen del är jag inte främmande förtanken att man , när man har fält de här nya kommunerna, gör besvärsnämndenobligatorisk i kommunerna. är ju i själva verket en smidiglösning, som ger möjlighet till en objektiv värdering när det gäller densökandes meriter, och ändå behäller man den kommunalasjälvbestämmanderätten." Bättre än så kan inte jag i ord formulera nödvändigheten att införaobligatoriska besvärsnämnder. Här gäller, som också utskottets talesman sade , inga begränsningar i fråga om kommunmedlemskap, ulan avgörande är att mansökt en befattning. På det sättet kan rättstryggheten bli tillfredsställandeför alla. Detinnebär, herr talman, att jag yrkar bifall lill den reservation som fogals lillutskottets betänkande. HertSJÖHOLM (fp): Bara några fö ord utöver vad i har sagt. Jagskulle vilja fråga utskottets talesman om det verkligen är rimligt atträttvisan skall vara beroende av bostadsort. Det åskådliggörs allra bäst av ettexempel. Om sju eller åtta personer i , som jobbar i det kommunala,söker en högre tjänst och en av dessa tillsätts, sä har alla rätl atl klagautom den som råkar bo i eller - han är utestängd. Jagtycker att det är fullständigt awita, och jag förvånar mig över att vi kan haett sådant system. är visseriigen bara en liten och ofullständigbit på vägen mot rättvisan, men det är ändå något bättre. Jagvill som sagt fråga om det verkligen är rimligt att man utestänger en sökande,bara för att han råkar bo pä en annan plats. Ännu mer groteskt är att om hanäger en jordbit eller ett hus i , så har han besvärsrätl. Detta är en liten fräga,men det är en viktig rättvisefråga. Vi har haften lång debatt om den kommunala demokratin och den kommunala självstyrelsen. Idet nu aktuella ärendet kan man i länga stycken hänvisa till den debatten. Kommunernabör vara känsliga för de behov pä organisationssidan som kan uppstå, och detbör också gälla frågan om kommunala besvärsnämnder. Hitintillshar den allmänna uppfattningen varit att inrättandet av kommunalabesvärsnämnder skall vara fakultativt, dvs. att kommunerna själva skall föavgöra huruvida behov föreligger. Idet sammanhanget bör ocksä erinras om att det här området efter genomförandetav tjänstemännens förhandlingsrätt genom lagen 1965 har begränsats mycketstarkt. Jagvill kortfattat säga att det inte har redovisats något trängande behov inom dekommuner - till antalet 25 - som hitintills inrättat kommunala besvärsnämnder.Det skulle förvåna mig storiigen om lyhördheten hos de olika partierna i dekommuner som inte har inrättat besvärsnämnder skulle vara sä dålig, attbesvärsnämnder inte skulle ha kommit till stånd om behov hade förelegat. Viskall också komma ihåg att man har rätt alt anföra vanliga kommunalbesvär isådana här tillsättningsfrägor. Men självfallet förutsätter detta boende ellerägande av fastighet inom kommunen eller att annan tar upp ärendet. Jagvill, herr talman, med det sagda kort och gott yrka bifall till utskottetshemställan, vilken är underbyggd av det remissyttrande som Svenska kommunförbundetavgivit och som fogats till utskottets belänkande. Obligatorisktinrättande av kommunala besvärsnämnder i Rösfönga(fp): Den som inte är mantalsskriven i kommunen kan inte besvära sig överutslag i ett visst ärende. Enda möjligheten är att nägon bekant inom kommunenåtar sig att göra detta, vilket kan vara ganska svårt. Mantalar här om att det inte finns något trängande behov, och det finns även ettuttalande i den riktningen i Kommunförbundels remissvar. För mig är delta enekvation som inte går riktigt ihop. Av en tidningsartikel den senaste månadensom gäller framgår atl allt fler arbetssökande överklagar beslut inom dekommunala förvaltningarna där. Det påpekas att till en början hade denkommunala besvärsnämnden inte mycket att göra men att arbetet kraftigt harökat. 1 fiol var antalet ärenden uppe i ett fyrtiotal. har man till dagsdato avgjort lika mänga ärenden, och fier kommer det att bli. Vad ökningenberor pä kan man naturiigtvis inte klargöra, men det finns vissa hypoteser. Enanledning kan vara att det finns många fler sökande till en lediganställning än för bara . Det framgår också av den härtidningsartikeln att antalet ärenden kommer att stiga och att besvärsnämnden iMalmö har ansökt om mer pengar för det kommande verksamhetsåret. Jagtror, herr talman, att det är viktigt för rättstryggheten att alla kommunaltanställda har möjlighet att överklaga beslut som berör dem själva. Obligatorisktinrättande av kommunala besvärsnämnder Denna möjlighet för integälla bara dem som är mantalsskrivna eller råkar arbeta i en kommun som harbesvärsnämnd. Dessa kommuner är för övrigt fö jämfört med kommuneri landet, Hert (): svarade naturiigtvis inte på min fräga fast den var rättenkel. Ärdet rättvist att när sju personer - enligt det exempel jag log - söker entjänst, sä för fem av dem lov att klaga, medan den sjätte inte för det,eftersom han händelsevis råkar bo utanför den kommun del gäller? Jag tycker attdet är en skriande orättvisa. säger man att det är viktigt med den kommunalasjälvbestämmanderätten. Det är det, men den kommunala självbestämmanderättenkan inte vara viktigare än strävan att skapa rättvisa mellan enskilda människor. Jag inväntar fortfarandeherr svar på den fråga jag ställde. Utskottetsmajoritet har inte lagil ställning för eller emot behovet av kommunalabesvärsnämnder. Utskottet har sagt att det bör ankomma på de enskildakommunerna att avgöra om kommunala besvärsnämnder skall inrättas. Jag litar päden kommunala opinionen och tror att man ule i kommunerna är kapabel att avgöradenna fräga. Jag förutsätter att om det finns ett trängande behov sä kommerkommunerna genom den fakultativa möjlighet som finns au se till att del råderlikhet inför lagen. HerrSJÖHOLM (fp): Därmed svarade ändå att den kommunala självbestämmanderättenär viktigare än rättvisa mellan enskilda människor. Jag har en motsattuppfattning. HerrPETERSSON i Rösiänga (fp): Det här kom till stor del atl handlaom principer - den enskilde eller kollektivet. I min vägning kommer denenskilde atl betyda mest. Därför anser jag alt del borde vara en skyldighet förvarje kommun att inrätta kommunala besvärsnämnder. Jaghar inle, , lagil ställning för det ena eller det andra. Jagföriitar mig på att den kommunala självstyrelsen verkligen tar hänsyn och harmöjlighet att avgöra frågor om den enskildes rättssäkerhet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskoitetshemställan, dels reservationen av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 4Interpellationsrätten i kommunfullmäktige Föredrogs betänkande nr 33med anledning av motion angående interpellationsrätten i kommunfullmäktige. HerrSJÖHOLM (fp): Det är enligt min mening en viktig rättighet för minoriteten ikommunfullmäktige att utöva kontroll pä majoriteten. kan dennarättighet förvägras minoriteten utan skäl. Kommunfullmäktige avgör suveränt omen interpellation skall fö framställas eller inte, och det är en orimligordning. I den paragraf som reglerar detla borde det stå att inlerpellationsframställande får vägras endast om ämnet inte faller inom fullmäktigeshandläggningsområde. Jag har motionerat om an en sådan bestämmelse skallinföras. har i sak egentligen inte tagit upp frågan. Manhåller med mig om alt det aren viktig och demokratisk rättighet förminoriteten, men det är egentligen allt som sägs i betänkandet. 1samband med dagens diskussion om den kommunala demokratin beslöt vi attmotionerna i frågan skulle överlämnas till kommundemokratiutred-ningen, och delborde vara rimligt även när det gäller denna motion. Den tillhör, som utskottetsjälvt säger, de väsentliga principfrågor som Övervägs inomutredningen om den kommunala demokratin. HerrMOSSBERG (s): Eftersom inle hade något yrkande skall jag inte polemiseramot honom, utan i korthet nöja mig med att yrka bifall lill utskottetshemställan. HerrSJÖHOLM (fp): Man för väl ändå förutsätta attutskoitets talesman har någon uppfattning i sak, och det vore intressant att föhöra den. Vore det ändå inle värdefullt atl i lagen fastslå alt den endamöjligheten all vägra en inlerpellations framställande är om ämnet inte fallerinom fullmäktiges handläggningsområde? Annars kan minoriteten undertryckas. Fränden vackra stad där jag bor har jag exempel på att sådant förekommit, men detborde det icke fö göra. Dels därför all ett enigt utskott uttalat sig över motionen, delsdärför alt inte har framställt något yrkande, sä trodde jag intealt vi skulle behöva debattera den här - jag skall inte säga lilla -frågan. Eftersomherr nu så gärna vill att nägon frän utskottet skall säga någonting ifrågan, så fär väl jag lov att göra det. Avmotionen liksom av yttrande här kan man fö den uppfattningen, omman inte är insatt i kommunala ting och arbetsformer, att del ofta förekommeratt interpellationsframställningar avslås. aktivt politiskt verksampå det kommunala planet i fiera årtionden, och jag har diskuterat den härfrågan med många andra som har varit kom-rhunalpolitiskt aktiva lika lång tidsom jag. Jag har ännu inte hört någon berätta att eninterpellationsframställning i en fråga där man har rätt att interpellera haravslagits. Måhända har det förekommit , eftersom tar uppfrågan i sin motion. Om någon förvägrats atl interpellera, så mäste det hainträffat mycket sällan. Därför anser jag inle att det är berättigat med enlagändring, som vill ha till stånd. HerrSjöholm talar i sin motion om att det är fråga om majoritetsförtryck om enfullmäktigeledamot förvägras att interpellera. Om jag fattar honom rätt sämenar han att det inte är demokratiskt atl vägra någon att interpellera. Men ifullmäktige, landsting och riksdag - och även på många andra områden, bl. a.inom föreningar av olika slag - förekommer ju majoritetsbeslut. Inte kan välnägon rätteligen göra gällande att ett sådant beslut är odemokratiskt. Ettmajoritetsbeslut anser jäg vilar på fullt demokratisk grund, även om det gälleratt vägra interpellation i en viss fråga. Jag tycker att lar ialldeles för hårt när han vill göra gällande att majoritetsbeslut är förtryck.Det är horribelt. HerrSjöholm sade ocksä att utskottsbetänkandet är innehållslöst.Det må han gärnatycka, men ett enigt utskott tycker inte det, och har inte ensfött gehör från sitt partifolk i utskottet. Utskottetåberopar att den fråga som tar upp blir föremål för övervägandeninom utredningen om den kommunala demokratin. Denna utredning har bl. a. tilluppgift atl göra "en översyn av formerna för medborgarinflytande över denkommunala verksamheten". Utredningen planerar att redovisa huvuddelen avsitt arbete under vären 1975, sä även om tycker alt den ordningsom nu tillämpas enligt kommunallagen när det gäller rätten att interpellera ifullmäktige är odemokratisk - vilket jag protesterar mot - kommer ändå fråganatt prövas i den utredning jag' talar om. Vad den kommer till för resultat vetjag inte, men ett betänkande kommer . Jagyrkar, herr talman, bifall till hemställan i betänkandetnr 33. Om utskottet har fel är det sä mycket värre att utskottet är enigt. HerrMossberg säger sedan att eftersom det här är fråga om en företeelse som inte ärsä vanligt förekommande kan man ta lätt pä den. Jag tror inte heller att ensådan här vägran förekommer ofta, men bara det att det kan förekomma är elttillräckligt skäl för en lagändring. Jag har exempel pä att det har förekommit.Det hände t. o. m. i när vi var unga och gröna och ställde mängainterpellationer atl ordföranden i stadskollegiet, som det hette ,sade att om vi inte slutade med det skulle man låta bli att svara. Det kundeman alltså göra med den lag vi nu har. Det tycker jag är ett förtryck, herrMossberg. Jagär emellertid relativt tillfredsställd om den här frågan verkligen tas upp iutredningen om den kommunala demokratin, men det står det inte klart utsagt iuiskotieis betänkande. Överiäggningenvar härmed slutad. betänkanden Nr 34 medanledning av motion om utökning av presidiet inom landsting Nr 35 med anledningav motion om landstingens ledamotsantal Nr 36 med anledning av motion om ettdifferentierat avgiftssystem i Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §6 Resultatutjämning vid beskattningen Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 42 ianledning av motioner angående resultatutjämning vid beskattningen. I detta belänkandebehandlades motionerna 1974:144av i m. fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl.Maj:t begärde att skattefri avsättning skulle få ske till investeringsfond förmarknadsföringsändamäl, 1974:273 av i (fp) varihemställts att skulle ompröva ett tidigare ställningstagande i fråganoch hos Kungl. Maj:i anhålla om förslag till regler som gjorde det möjligt förett företag med smä kapitalresurser alt skattefritt avsätta vinstmedel tillfond för täckande av kundförluster, 1974:363 av herrar i (fp) ochSjönell (c) vari hemställts all hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omtilläggsdirektiv lill förelagsskalleberedningen (Fi 1970:77) angåendeinförande av ett generellt investeringskonlosystem med konjunktur- ochregionalpolitiskt syfte och möjlighet till resultatutjämning för företag utandiskriminering i enlighet med vad som anförts i motionen, 1974:611 av m. fl. (c) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om tilläggsdirektiv till denpågående utredningen om företagsbeskattningen beträffande införande av rätttill öppen resultatutjämning vid beskattningen genom kontometod i enlighet medvad som anförts i motionen. 1974:616 av m. fl. (m, c, fp) vari hemställts att skulle dels anta avmotionärerna framlagda förslag till 1. lag om ändring i förordningen (1960:63) om rälltill förlustutjämning vid taxering för inkomsl och 2. förordning om rätt till utjämning i vissa fall avstatlig inkomstskatt i samband med inkomstslegring eller inkomstminskning,innebärande bl. a. alt fömansbolags rätt lill föriuslavdrag skulle kvarstå ävenom ny ägare i sin lur överiäl aktierna till någon som redan tidigare ägt aktieri bolaget samt alt föriuslavdrag skulle kunna medges inte endast omdeklarationsskyldighet förelegat för föriuståret ulan även om sådan skyldighetförelegat för någol av de två närmast föregående beskattningsåren, delsi skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa om skyndsam utredning rörandemöjligheterna till en fullständig resultalutjämning, varvid i första handskulle prövas frågan om resultalutjämning genom den s. k. kontomeioden, och attförslag i detla syfte förelades , 1974:619 av i Trobro m. fl. (m) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om skyndsam utredningi syfte atl genomföra en fullständig resultatutjämning inom jordbruket, varvidi första hand skulle prövas frågan om resultatutjämning genom den s, k.kontometoden, och atl förslag i della syfle förelades , 1974:623 av herrar i (c) ochNordin (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj;t skulle anhålla omförslag till sädan ändring av skattelagstiftningen att beloppsgränsen förerhållande av föriuslavdrag för föriust, uppkommen under tidigarebeskattningsår, sänktes eller borttogs, 1974:631 av m. fl. (fp, c, m) varihemställts all hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning i syftealt införa möjligheter för svenska yrkesfiskare atl fö göra avsättning lilldriftregleringsfond efter samma mönster som tillämpades i , 1974:632 av m. fi. (fp, c, m) varihemställts all hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning i syfteatt tillförsäkra svenska fiskeföretag möjligheter alt skattefritt avsätta medellill investeringsfond, 1974:939 av m. fl. (m) vari underpunkterna C 4 och C 6 hemställts alt skulle C. hos Kungl. Maj:lanhålla om utredning och förslag syftande till 4.regler för skattefri avsättning till forsknings- och utvecklingsfonder inomföretag, 6.förbättrade finansieringsmöjligheter för de mindre och medelstora företagen,innebärande bl. a. förslag till självfinansieringsfonder. 1974:942av herrar i (c) och i (c) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag all invesieringsfondsmedelskulle kunna användas även för verksamhet avseende forskning, utveckling,utprovning och marknadsföring, 1974:954 av m. (m,c,fp) variunderpunkten 2 hemställts alt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omutredning och förslag syftande till rätt för näringsidkare och aktiebolag attvid inkomsttaxeringen åtnjuta avdrag för avsättning tillsjälvfinansieringsfond. 1974:1232 av i m.fl. (fp,c) vari hemställts all hos Kungl. Maj:t begärde attföretagsskalteberednjngen fick i uppdrag alt utreda frågan om enresullatuljämningsfond för partrederier, 1974:1243 av m. fl. (c) varihemställts att hos Kungl. Maj:t begräde rätt för företagen atlskattefritt göra avsättning till utbildningsfonder, 1974:1246 av m, fl, (m) vari hemställtsatt hos Kungl, Maj:l skulle anhålla om sådant förslag att vidoförändrad verksamhet men vid nytt ägarförhållande den nuvarandediskrimineringen av familjebolag vid lörlustutjämning bringades all upphörasamt 1974:1249av () vari hemställts alt hos Kungl, Maj:i begärdeatt företagsskatteberedningen flck tilläggsdirektiv an skyndsamt utreda ochframlägga förslag om fonder för mindre och medelstora företag i enlighet medvad i motionen anförts. A. beträffandeföriustutjämning att skulle avslå 1, motionen 1974:616, såvitt avsåg punkten 1 a imotionens hemställan, 2, motionen 1974:623, 3, motionen 1974:1246, atlriksdagen skulle avslå motionen 1974:616, sävitt avsäg punkten 1 b i motionenshemställan, C. beträffande öppenresultatutjämning atl skulle avslå 1. motionen 1974:611, 2. motionen 1974:616, sävitt avsäg punkten 2 imotionens hemställan, 3. motionen 1974:619, D. beträffande diversefondavsättningar all skulle avslå 1. motionen 1974:144, 2. motionen 1974:273, 3. motionen 1974:363, 4. motionen 1974:631, 5. motionen 1974:632, 6. motionen 1974:939, sävin avsäg punkterna C 4 och C6 i motionens hemställan, 7. motionen 1974:942;