prot · FX09136 · 1974-12-31 00:00:00 — I den står det: "Vidorganiserandet av ^förtossningsvården börbeaktas angelägenheten av att del, för de kvinnor - särskilt iglesbygder - som inte kan förutses få ^föriossningsvård med de ^meslkvalificerade metoderna för smärtlindring nära hemorten, finns möjli^ghet att istället få en mindre specialiserad men dock närbelägen förlossningsvård." Det är ingen konst att skriva motioner, fru ^Lantz, det kan vi göra ompraktiskt taget allt. Det viktigaste är ^naturiigtvis att vi ^fär resurser^lill ^förfoganide, och det ^fär vi intebara genom ^molionsskrivande. Men varför skall glesbygdskvinnorna hamindre specialiserad förlossningsvård? Varför skall de vara andra klassensbarnaföderskor? Varför inte ställa samma krav för alla barnaföderskor? Jagsäger detta bara som en replik ^lill fru ^Lantz och för att belysahur svårt det är alt få det hela all gå ihop när man skriver ^ul önskemål. Ifråga om glesbygderna är fru ^Lantz beredd att acceptera en sämre^föriossningsvård. Del betänkande som arbetsgruppen inom har avgivit skatt^remissbehandtas, och pä remissvaren skatt grunda sitt ställnin^gslagande till frågan om ^föriossningsvärdens framtida organisation.Fru ^Lantz har ^uppenbartigen fel när hon påstår att ^ingeniinghar gjort. Men innan man går vidare måste man ^nalurtiglvis veta hur man villha det. Det är en sådan undersökning som har utfört genom sinarbetsgrupp och som man nu fått in remissvarpå. Man kan alltså räkna med ^atlsocialstyrelsen i ^detla fall kommer att inta den ståndpunkt som fru^Lantz önskar. Vidare harregeringen uppdragit ät all vidta ^ålgärder för ^atl^lillgodose behovet av ökad kunskap om metoder för smärtlindring vid förlossning och kunnighet i tillämpningendärav i vad avser vidareutbildning av sjuksköterskor och barnmorskor.Delta har bl. a. lett till all läroplanen för ^ulbildning av barnmorskorändrades i fiol. 1 den nyaläroplanen har man gett smärtlindring och ^psykoprofylax vidgat ^ulrymmei utbildningen. Utskottet understryker för sin del angelägenheten av altfortsatta insatser i enlighet med del principprogram som ^rtk^sdagantog görs. Målsättningen ^måsle fortfarande vara -jag vill understryka det - att varje kvinna som vill ha ^smärllindring vid ^föriossningenskall fä sådan. Jag betonar att utskottet är ^hell enigt om ^della, och d^etbehövs alltså ingen reservation på den punkten. När fru ^Lantz vitt göra gällande attett bifall till reservationen skutte betyda framsteg på detta område vill jag säga att reservationen inte innehåller någontingsom inte utskottets majoritet står bakom. Det är litet allmänt välmenandeord man skrivit. ^Ulskottel har klart uttalat sin positiva in- ställning till frågan om smärtlindring vid förlossning. Vi haren lika hel vilja altåstadkomma sådan som fru ^Lantz och fru ^Swartz har. Men ^föratt viskatt lyckas i dessa strävanden behöver vi ^bällre utbildade barnmorskor, och del kommer vi alt fä enligt detnya utbildningsprogrammet. Vi behöver även fler läkare, och det kommervi ^atl få enligt detläkarutbildningsprogram som vi nu arbetar ^efler. Man beräknar alt antaletläkare kommer att öka från 13 000 ^lill 18 000. Sjukvårdshuvudmännens planer för årenfram till 1978 innebär att man ökar antalet läkare inom ^gynekologi och^obstetrik med 125 och inom^anestesiologin med 165. Om ^detla program kan genomföras innebär det enkraftig förbättring. Huruvida det är tillräckligt kan man ^naturiigtvis tvistaom och ha olika meningar om. Vi skattemellertid vara på det klara med ^atl det inte bara är förlossningsvården sombehöver fler läkare. Inom psykiatrin behöver vi fler läkare, ochdelsamma gäller på ^tänglidssjukdomarnas område. Så nog finns del andraområden, fru ^Lantz och fru ^Swartz, som del finns anledning ^atl prioritera för att vi skall få balans. Det kan bara skeunder förutsättning att ökningen av läkarutbildningen fortsätter i sammatakt som . Det finns^ingeniing som motsäger alt det kommer alt bli en myckel kraftig ökning av ^utexamineringen av läkare, och då kommerockså behoven all kunna tillgodoses. Däremot går del inte att bara önska sigbort från den verklighet vi lever i. Vi vet ^atl tillgängen på resurser är knapp, och det är därför vi inte ^kommiilängre i det här avseendet. ochsjukvårdshuvudmännen kommer ^självfallel att pröva denna fråga under^beakiande av vad utskottet och uttalat och med hänsyn till^läkartitlgången. Jag skulle viljasammanfatta ^ulskotlels ^synpunkier i följande konkreta uttalande. ^Mödraundervisningen inom ^barna- och mödrahälsovårdensyftar ^lill alt underlätta förlossningarna, ^mödragymnastik medandningsövningar och avslappningstekniklikaså. Forskning pågår, vilket ^utbildningsutskot-^let redovisade i ^ell belänkande som riksdagengodkände för ^ell par veckor sedan. En viss försiktighet gör att vissaläkare anser sig sakna vetenskapligt underlag för alt bedöma riskerna med^smärllindring enligt de mest avancerade metoderna - det skall också med ibilden. Här kan man säga all en intensifierad forskning har en stor uppgift attfylla för alt vi skall klara de nuvarande bristerna i detta avseende. Herr talman!Utskottet står på samma ^ståndpunkl som del gjorde 1971^,^ dä vi medkraft sade ifrån alt vi måste verka för att ^varie kvinna som så önskar skallkunna få smärtfri ^förtossning. Resurser ^måsle skapas för ^atl tillgodose dessa krav. Men vi har , somjag uttryckligen klarlagt, inte tillräcklig kapacitet för alt uppfylla de önskemålen. Vimåste - det vill jag understryka -verka för att huvudmännen på sjukvårdens område och andra ansvariga efter handsom ^läkartitlgången ökar och utbildningen av barnmorskor ochsjuksköterskor förbättras ser titt att delta område ges tillräcklig kapacitet.Det kommer att la , det kommer att 7Riksdagens protokoll 1974. kosta myckel pengar, men målinriktningen måste vara klar. I det avseendetär jag av samma ^uppfallning som de båda föregående ^lalarna. Jag vill kraftigtunderstryka att vi inom utskottet i delta sammanhang stöder oss på verkligheten när vi gör vårt uttalande och avger vårtförslag ^lill kammaren. Fru ^Swart^z^nämnde ^någonling om all reservanterna på något sätt skulle vara något^lilet mer vittiga än^ulskoltsmajorileten titt ^atl lösa denna fråga. Det finns ingen skillnad i detavseendet. All vi valt olika formuleringarändrar inte pä grundinställningen. Vi är ^exakl lika angelägna frän vår sida som någonsinreservanterna. Fru ^Lanlz sade att bestulet inteinfriats. Vad innehöll då del bestulet? Det var ett principuttalande, men delkan ^nalurliglvis inte infrias med mindre än all vi ^fär större tillgäng tillläkare. Fru ^Lantz berörde förhållandena vid Huddingesjukhus. Fru ^Lantz bor, om jag inte mins fet, i del län där är beläget. Tala med landstingsmannen ochbe dem göra ^någol, för det är de som idetta falt har avgörandet i sinhand. Sprid propagandan och påtryckningen, fru ^Lanlz, där de hör hemmaoch där ^insalserna bäst behövs, nämligenpä ^landslingsplanet. Då ^trorjag ^atl man kanske kan nå resultat. Men jag är ^hell medveten om, som jag sade förut,att man aldrig kommer ifrån beroendet av tillgängen på läkare. Mankommer inte ifrån verkligheten med andra ord. Socialstyrelsenär nöjd med förhållandena sä som de nu är, säger fru ^Lanlz vidare. Nej, sä ärdet inte! har ju haft en utredning och man kommer all ta ställning till hur det skall bli med förlossningsvården i fortsättningen. Fru ^Lanlz fårvät ^vänla titt dess innan honkommer med kritik ^mol . Om ^förväniningarna inte infrias - all^righl, då ^fär man väl la upp saken i det ^sammanhangel. Fru ^Lantz berörde också forskningen, och där vittjag bara hänvisa till ^atl log ett beslut för ^elt par veckor sedandå vi avslog fru ^Lanlz' motion i denfrågan. Jag anser all i del fallet gjorde klokt. Man kan inte,som jag ^lidigare påpekade, med motionsskrivande lösa de problem som finns päolika områden. Detfinns förvisso ^ålskilligl mer alt säga i denna fråga, men jag nöjer mig med vad jag nu har sagt ochyrkar bifall ^lill utskottets förslag. Fru ^LANTZ(vpk): i Huskvarnasade att kan bara principiellt uttala hur man vill ha detordnat i denna fråga. Hur vilt man ha det ordnat? Vill man ha del som när270 kvinnor föder sina barn med outhärdlig smärta? Är del sä man vill ha detordnat? Måste man inte la konsekvenserna av beslut och bifalla^vpk-^motionen ^sorn säger alleffektiv ^smärllindring skall införas vid samtliga kvinnokliniker? Sedan log herrKarlsson upp en annan sak och frågade om jag var beredd altacceptera en sämre ^förtossningsvård för kvinnor i glesbygd. Del är jaggivetvis inte. En effektiv smärtlindring skall inte vara förbehållen dt visst^anlal kvinnor ulan alla skatt ha samma rättigheter. En effektiv ^smärilindrtngskatt ges vid alla förlossningsavdelningar. I valet mellan att få föda sittbarn inom ett rimligt avstånd frän hemorten och^atl fä en effektiv smärtlindring vill man helt naturligt föda sä nära hemmet som möjligt. Men del enda riktiga i dettaavseende vore givetvis all ge allakvinnor både rätt all föda nära hemmet och tillgäng titt en fullgod förlossningsservice. Del bordeockså vara möjligt för kvinnorna all välja^förtossningsort med hänsyn ^lillbehov och önskan om smärtlindring. Det finns, säger ,andra områden som behöver prioriteras inom sjukvården: Det är riktigt,men jag tycker att del argumentet är väldigt svagt i det här sammanhanget. Mankan vidga perspektivet och se på andra ^resultal av den höga tekniskautveckling vi har. Vi kan t. ex. låta människor promenera på månen och vi kanfä fram resurser för forskning när det gäller ^stridsfiygptan. Däremot kan viinte lösa en så fundamental fråga som ^atl ge kvinnorna möjlighet alt utan onödigsmärta föda sina barn. Jag ^lycker ^detla förhållande är helt absurt och kaninte acceptera det. Vidare sägs attvi kan räkna med att kommer alt ^lill^godose behovet avsmärtlindring vid förlossning. Jag är litet osäker pä del för del framgår inteav ^pelita /76. Därför vore det helt naturligt attriksdagen gav hur man skall följa upp 1971 årsbeslut. Hen iHuskvarna ^(s): Fru ^Lantz gör det verkligen lätt för sig när hon skallförsvara sin motion. Jag sade förut att del inte är några svårigheter att skriva ^molioner och uttala önskemål om hur man vill ha del. Men tyvärr lever vi i enverklighet som är helt ^annoriunda än den fru ^Lanlz vill erkänna. Hon anseralt bara man bifaller ^vpk-motionen så är all rättfärdighet uppfylld. Men snälla fru ^Lantz, dl bifall titt ^vpk-motionen ger oss inte en enda läkare idetta land och det är ändå det som är avgörande för ^atl man skall få titt stånd en förbättring av förhållandena. Härgäller, fru ^Lanlz, alt mödosamt söka åstadkomma alt läkarutbildningenhälls pä en hög nivå och att sjukvårdshuvudmännen kan få läkare som ärinriktade ^jusl på det område som både fru ^Lanlz och jag är överens om skatt ges prioritet. Men det ^måslenaturligtvis vägas ^mol vilka läkarinsatserman behöver pä andra områden. Delta är med andra ord den verklighet vi lever i, fru ^Lanlz. Den kanman inte förändra bara genom alt önska. Sedan säger fru ^Lantz all med den nuvarande tekniskautvecklingen kan man klara promenader pämånen. Jag vill erinra fru ^Lantz om^atl inte deltar i månpromenaderna, ulan del gör bara ochAmerika och de får väl försöka lösa sina problem. Vi lever i en liten vrå avvärlden, och i den lilla vrån skall vi som riksdagsmän försöka göra det bästa för de medborgare som finns här.Men tala inte om ^mån-^farder, fru ^Lanlz, i samband med smärtlindringvid förlossning. Det är tvä vitt skildabegrepp. Om fru ^Lantz häller sig tillde svenska förhållandena skall jagdäremot gärna vara med och på allatänkbara sätt försöka lösa deproblem som fru ^Lantz vilt ha lösta. Men det kan inte bara ske genom attriksdagen uttalar sig. Det krävs så mycket annat för ^atl kunna klaradessa frågor. I ^pelita för1975/76 finns det inga pengar begärda för förlossningsvärden, säger fru ^Lantz. Hur man vilt ha förlossningsvärden ordnad i landet haringenting med ^pelitan all göra. Det är tandslingen som ^efler socialstyrelsensbesked skatt se till att vården ordnas sä som manönskar. Vi får med andra ord ta var sak för vad den är värd. ^Pelitan skatt vi bedöma under vårriksdagen men den haringenting med organisationen av förlossningsvården och smärtlindringvid ^förtossning alt göra. Fru ^LANTZ (vpk): Jag påpekade redan i mitt inledningsanförande all del ärviktigt med utbildade läkare inom förlossningsvården. Men om man följer deprognoser lade fram 1969, fattas nu 200 läkare på dettaom^råde. Jag är inte lika säker som i att man kommer^atl prioritera ^läkartittgängen pä det här området. Det är nog snarare^Ivärlom. Sedan säger att vi lever i en ^lilen vrå av ^väriden. Menbara för ^atl vi gör det, kan vi inteacceptera att kvinnorna skatt föda sina barn med outhärdlig smärta. Jag menaralt resurser skatt ställas till förfogande vad del än kostar. Del är ettfundamentalt krav, som utskottet ^måsle hahaft med i beräkningen när man tog ^principullalandel 1971. Det är också en jämlikhetsfråga attkunna föda barn utan outhärdlig smärta. Jag är övertygad om ^atl herrKarlsson vid smärre operationer, etter t. o. ^m. vid tandläkarbesök, f^år denbedövning han behöver. Det skall vi kvinnor också få när vi föder våra barn. Hen iHuskvarna ^(s): Jag är helt överensmed fru ^Lanlz i del senare avseendet. Vadsom skiljer är ^atl jag tar hänsyn ^lill ^verklighelen, medan fru ^Lantz drömmer sig hän till ^elt tillstånd då det bara är ^al^f^ önska.Resurser skall skapas titt vilket pris som helst! Ja, fru ^Lanlz, del täterbra och i princip är jag med: Kvinnorna skatt beredas ^smärllindring.Men, fru ^Lantz, vi kan ändå inte kommalängre än antalet läkare och sjukvårdsresurser medger. Det är detta somär avgörande, inte vår vilja. Fru ^LANTZ (vpk): Jag tror, herrtalman, alt jag också tar hänsyn ^lillverkligheten. Jag vet alt det finns 270 kvinnor som föder barn iSverige med en outhärdlig smärta. De behöversmärtlindring och vi måste infria beslut och ge dem del. Vi^mäste införa effektiv smärtlindring på alla kvinnokliniker, dygnet runt. På annat sätt kanman inte fullfölja bestulet . Det ärverkligen ^atl ta hänsyn tillverkligheten när man med de här siffrorna för handen kräver detta. Jag kanske inte skulle lägga mig i denna debatt, men jagfick en känsla av att det här handlade myckel om teknik. I olika sammanhang upplever man ^atl vi människorhar en väldig övertro pä sprutor ochtabletter. När jag lyssnade pä fru ^Lantz fick jag känslan att hon också trodde myckel pä sprutornasförmåga alt lindra ^förtossningar. Fru ^Lantz säger att många kvinnor föder medouthärdlig smärta. Vi måste fråga: Varför föder man med smärta? Vad berorsmärtan på? Är det ångest och oro? Ångest och oro kan ingen ta bort medsprutor. har i sill remissvar tydligtskrivit ^atl det personligaomhändertagandet betyder mycket, och mänga gånger eliminerar ^behovel avkomplicerade smärtlindringsmetoder. Jag tror all det är någonting som vi bör ta fasta päoch i våra olika regioner söka påverka tandstingen att skaffa fram personettaresurser, så alt de som föder barn åtminstone har någon som häller dem i hand. Det krävs inte alllid att personalen är ^barnmorskeulbildad. Det ärmycket viktigt ^atl de personellaresurserna pä ^förtossningsavdelningen är sä pass tillräckliga att desom skall föda barn inte behöver vara ensamma utan har någon medmänniska hos sig. betyder ^detla mer än möjligheten^atl få sprutor. Jag har velat säga ^detla, herr ^lalman, eftersom jagtycker ^atl man i denna ^deball glömmer bort det mänskliga. Det talas så myckelom teknikens fulländning. Men även en mer utvecklad teknik kan inte göra allaförlossningar smärtfria. Vi måste undersöka vad smärtan beror pä och varförsomliga upplever sin situation så smärtsamt. Den andra sak som jag skulle vilja peka pä är detsom slår i reservationen och som ävenutskottets ordförande log upp, nämligen ^atl människorna i glesbygder skulle ha tillgång till en mindre specialiserad förlossningsvård.Det är viktigt ^atl man kräver alt också de som föder sina barn i glesbygder skall få bästa möjligasmärtlindring. Där skulle kanske enökning av de personetta resurserna medföra en lindrigare ^föriossning. Men man skall som sagt inte hysa någon övertro påsprutornas välgörande effekt. Fru ^LANTZ (vpk): Jag hyser ingen övertro på sprutoroch tabletter. Men ^elt faktum är all en tredjedel av de kvinnor som har fåttsmärtlindring i form av ^gasinhalation har upplevt sin smärtlindring såsom hettotillräcklig. Jag tror alt ^psykoprofylaxmetoden - jag har ^erfarenhei av den - ärutmärkt. Det bästa för både moder och barn är naturligtvis, om man kan föda sitt barn utan vare sig tabletter ellersprutor. Tyvärr ^ulgör ^psy^koprofylaxmetodeningen garanti för en effektiv ^smärllindring vid förlossning, eftersom så mycket ännu fattas vad gällermöjligheterna ^atl på förlossni^ngsavdelningarnautnyttja ^psykoprofylaxmetoden. Man ^mäste bearbeta erfarenheterna hosde kvinnor som har genomgått undervisning i ^psykoprofylax. ^Psykoprofylaxmetoden kommer attvara och är ^elt bra komplement,men del finns kvinnor som innan de åker in pä förlossning har ett behovav ^atl vara garanterade smärtlindring. Dä måste man la till de effektiva ^blockadmeioder som finns . Menman skall givelvis inte begränsa sig ^lill dem. Vad som krävs - del har^sagls tidigare -är en forskning somutvecklar bättre metoder, där riskerna för både moder och barnelimineras. Det är inte säkert all sprutorgaranterar smärtfri förlossning. Jag har sett exempel på hur mödrar som föllsill första barn t. ex. i , där de haft all länkbar ^leknisk ^ulruslningtitt hjälp, har upplevt del som myckel positivt all föda sina andra barn iSverige, utan att denna tekniska utrustning. Det har delvis berott på all dehär i ^tandet känt en social trygghet som de inte kände i samband med dentidigare ^förtossningen. Jag tror all del är ^väldigl viktigt att man också ser^lill den sociala situation som denblivande modern befinner sig i och inte enbart koncentrerar sig pä födelseögonblicket. Man ^måsleha kvinnans hela sociala situationbåde före och efter ^förtossningen i åtanke när man ^lalar om smärtlindring. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall titt dels utskottets hemställan, dels reservationenav och fru ^Swarlz, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fru ^Lanlz begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill ^atl kammarenbifaller ^socialulskollels ^hemslällan i betänkandet nr 38 punkten 2 röstarja, den del ej vill ^röslar nej. Vinner nej har kammaren ^bifallilreservationen av och fru ^Swartz. Vid ^omröslning genom uppresningförklarades ^fiertalet av kammarens ^ledamölerha ^rösial för ^ja-proposilionen. Då fru ^L^.antz begärde rösträkning ^verkslälldes ^voiering med ^omröslningsapparal.Denna ^omröslning gav följande ^resullal: Statsbidragtill färdtjänst, hemhjälp och familjedaghem § 25 Statsbidrag tillfärdtjänst, hemhjälp och familjedaghem Föredrogs ^socialutskotlels betänkande nr 41 ianledning av ^proposi^lionen 1974:141angående ^slatsbidrag till kommunernaför ^färdfiänst, hemhjälp och familjedaghem ^jämle ^molioner. I ^proposilionen1974:141 hade ^Kungl. ^Maj:l () föreslagit altgodkänna av föredragande departementschefen förordade grunder för statsbidrag ^lill ^färdfiänst, social hemhjälp ochkommunala familjedaghem alt gälla fr. o. ^m. Beträffande^proposiiionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås all ^slatsbidrag införs titt kommunernas ^färd^fiänst för handikappade.Samtidigt läggs fram förstag om nya regler för ^slalsbidragen tillkommunernas ^koslnader för social hemhjälp och familjedaghem. De i^proposilionen föreslagna reformerna har ^ularbeials på grundval av ^eltbetänkande frän ^kommunatekonomiska utredningen. Statsbidragföreslås utgå med 35 96 av kommunernas ^brullokoslnader för såväl ^färdfiänst som social hemhjälp ochfamiljedaghem. Bidrags-underlagetför ^färdfiänst skall omfatta ^kosinaderna för av kommun anordnad^färdfiänst för handikappade. Del nuvarande ^bidragsundertagd för social hemhjälp och familjedaghem utvidgas.För den sociala hemhjälpen skall statsbidrag lämnas inte bara för hemvårdareoch ^hemsama-^riler utan även för särskilda ^koslnader som avser hår- ochfotvård, badservice,matdistribution, snöröjning ^saml hemhjälpsledare. För de kommunalafamiljedaghemmen skall ^slalsbidragel ^ulöver lönekostnaderna omfatta omkostnadsersättning titt ^dagbarnvårdare och föreskrivna hälsokontroller.Nuvarande ^kvoireget i bidragssystemet för de kommunala familjedaghemmenslopas ^samlidigl. De nya bidragsreglerna, som beräknas öka ^siatens årskostnadermed 160 ^mi^f^i. kr., föreslås träda i kraft ." 1 ^della sammanhang hade behandlats A. de vid börjanväckta motionerna 1974:163 av fru ^Troedsson ^(m) och herr ^Åkeriind ^(m) varihemställts all beslutade Statsbidragtill färdtjänst, hemhjälp och familjedaghem 1^.^ att ^kvolregeln vid beräkningen av ^slatsbidrag ^lill familjedaghemmen avskaffades, 2. att en översyn gjordes av hur statsbidragen till barndaghem respek tive familjedaghem även i övrigt skullegöras neutrala, 1974:427 av herrar i (c) ochJonsson i (fp) vari hemställts ^atl beslutade ^atl ^slatsbidrag för kommunala familjedaghem ifortsättningen skulle utgå med 50 ^proceni av kommunens kostnader förlön och sociala förmåner ät ^da^gbarnvårdare efter avdrag för influtna^föräldraavgifier, 2. om ändrade bestämmelser förstatsbidrag ^lill ^familje-^daghemsverksamhel,innebärande alt nu gällande ^kvoireget slopades i syfte all stimulera^tiltkomslen av ^barntillsynsptalser, B. de i anledning avpropositionen väckta motionerna 1974:1874 ^avherr ^Boo ^m. (c) vari hemställts alt beslutade godta^proposilionen 1974:141 med den ändringen ^atl ^slatsbidrag för social hemhjälpskulle ^ulgå av kommunernas ^brullokoslnader, 1974:1875 avfru ^Fr^^nkel (fp), 1974:1876 avherr Kartsson i ^m.fl. ^(s), 1974:1877 avherr ^Leuchovius ^(m) samt 1974:1878 avhen i (fp). 1. att ^belräffande den ^s. k. kvotregelnmed bifall ^lill ^Kungl. ^Maj:lsförslag i ^proposilionen 1974:141 samt ^lill motionen 1974:163 och ^molionen1974:427, båda motionerna i motsvarande delar, godkände vad föredragandedepartementschefen ^anförl, 2. att ^belräffandestatsbidrag ^lill social hemhjälp medbifall ^lill ^Kungl. ^Maj:ls förslagoch med avslag på ^molionen 1974:1874 godkände vad föredragandedepartementschefen ^anförl, 3. att beträffande övriga förslag i ^proposilionen medbifall till ^Kungl. ^M,^äj:ts förstag ochmed avslag på motionen 1974:427 i motsvarandedel, motionen 1974:1875, ^molionen 1974:1877 och motionen 1974:1878godkände vad föredragande departementschefen ^anförl, 4. alt beträffande^ulbyggnaden av barntillsynen skulle avslå motionen 1974:163 i^moisvarande det och motionen 1974:1876. Reservation hade avgivits^belräffande statsbidrag titt socialhemhjälp av herrar ^Gu^slavsson i och i fröken och fru ^Wigenfeldi(samtliga c) som ansett ^atl utskottet under 2 bort hemställa, all i anledning av^Kungl. ^Maj:ts förslag och med bifall ^lill motionen 1974:1874 gav ^Kungl. ^Maj:t ^lill känna vad reservanterna anfört. Hen GUSTAVSSONi (c): Det betänkandet som vi nu skallbehandla innehåller grunder för^slatsbidrag titt kommunal^färdfiänst, social hemhjälp och kommunala familjedaghem. Jag vilt först uttala min ^tittfredsslältelse över^atl vi nu fått förslag ^lill statsbidrag till den kommunala ^färdfiänslen. Det var som handikapputredningenaktualiserade denna fråga. Del behöver inte ordas myckel om värdet och nödvändigheten av att vi kan bygga ut en^färdfiänst som ger möjlighet att bryta den isolering som så mångahandikappade får uppleva. ^Enligl förslagetskall det nya bidraget prövas av tre är. Jag tror delär värdefullt med en sådan försöksperiod. Man kan under denna lid göra^erfarenheler, uppmärksamma eventuella brister och pä grundval därav fä fram^ell väl fungerande ^färdfiänslsystem. Del är också viktigt, som del haruttalals i propositionen och understryks i ^ulskollsbelänkandel, ^atl deföreskrifter som skall gälla blir enkla så att systemet kan fungera.