prot · FX0968 · 1974-12-31 00:00:00 — 1974:1610 av fröken () ochherr i (fp) vari hemstäUts att skulle 1. avslåpropositionen 1974:13 i vad avsåg inrättande av statens institut förläromedelsinformation, 2. besluta om enförsöksverksamhet med central läromedelsregistrering omfattandetre ämnen, 3. uttala attbesvär över beslut av läromedelsnämnden resp. ett eventueUt statens institutför läromedelsinformation skulle kunna anföras hos Kungl. 1974:1611 av m.fl.(m) vari hemställts att i skrivelse till Kungl. 1. att i styrelsenför läromedelsnämnden borde ingå en lärarrepre-sentant, 2. att beslut avsåväl som läromedelsnämnden skulle kunnaöverklagas, 3. att huvuddragenav de nya bestämmelserna om och formerna för tillhandahållande av fria läromedelför eleverna i skulle underställas , 4. att kostnadernaför institutets verksamhet starkt begränsades och registreringsavgifternasattes låga, 1974:1612 av () och (), 1974:1613 av fröken m.fl.(c) vari hemställts att hos Kungl. 1. att i styrelsenför även skulle ingå representanter förelever, lärare och föräldrar, 2. attskolöverstyrelsen fick i uppdrag att utreda de närmare formerna förfolkrörelsernas inflytande över objektivitetsgranskning av läromedlen, 3. att Radiosundervisningsmateriel granskades från objektivitets- och saklighetssynpunkt påså långt möjUgt Ukartat sätt som andra läromedel. 1974:1614 av i (fp) vari hemställtsatt beslutade 1. att med centrala läromedel skulle avses sådanaläromedel som med hänsynstagande till läroplanernas övergripande mål förskolans verksamhet gav eleverna ett sakligt och allsidigt underlag för studietav ämnen, ämnesgrupper eller kursmoment i enlighet med gällande läroplan,försåg elevernamed instrument som hjälpte dem att planera och organisera sina Nr 68 studier, öva färdigheter, inhämta fakta och sätta in dem i ett meningsfullt -ta a sammanhang, 25aprTl"97r 2. att de fristående fUmer och videogram som behandlade ämnen,---------- ämnesgruppereUer kursmoment i enlighet med gällande läroplan skulle iissa läromedels- registreras som centrala läromedel, fngoi' 3. attläromedelsnämndens granskning skuUe omfatta även läromedel, 4. att statensinstUut för läromedelsinformation lokaliserades tiU . 1. att skulle avslå motionen1974:1610 yrkandena I och 2, 2. att riksdagengodkände att registerorganet benämndes statens institut förläromedelsinformation, 3. att riksdagenbeträffande styrelsen för skulleavslå motionen 1974:1613 yrkandet 1, 4. att riksdagenbeträffande lokalisering av skullebifalla propositionen 1974:13 och avslå motionerna 1974:306, 1974:1612 och1974:1614 yrkandet 4, 5. att riksdagengodkände den föreslagna normalupplagan av informationskataloger att delas tillkommunerna utan kostnad, 6. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att vid en extra ordinarie tiänst för chefen för kansliet, 7. att riksdagenmed bifall till propositionen 1974:13 och med avslag på motionen 1974:1611yrkandet 4 till för budgetåret1974/75 anvisade ett förslagsanslag av , 8. att riksdagenbeträffande läromedelsnämndens sammansättning skulle avslå motionerna 1974:1609yrkandet 1 och 1974:1611 yrkandet I, 9. att riksdagenbeträffande uttalande om folkrörelsernas inflytande pä läromedelsgranskningenskulle avslå motionen 1974:1613 yrkandet 2, 10. att riksdagenbeträffande objektivitetsgranskning av eterburnaskolprogramverksamhet skulle avslå motionen 1974:1609 yrkandet 3, 11. att riksdagenbeträffande icke eterburna läromedel med anledning avmotionerna 1974:1613 yrkandet 3 och 1974:1614 yrkandet 3 beslutade att sådanaläromedel skulle objektivitetsgranskas efter samma regler som övrigaläromedel, 12. att riksdagenbeträffande besvärsrätt över beslut av styrelsen för statens institut förläromedelsinformation respektive läromedelsnämnden inom medanledning av propositionen 1974:13 samt motionerna 1974:1609 yrkandet 2,1974:1610 yrkandet 3 och 1974:1611 yrkandet 2 hemställde att Kungl. Maj:tskyndsamt lät utreda denna fråga och därefter återkom med förslag till , 13. att riksdagenbeträffande definitionen av begreppet centralt läromedel skulle bifalla propositionen 1974:13 och avslå motionen Nr 68 1974:1614 yrkandet 1, Torsdaeen den ''* ' beträffanderegistrering av s.k. fristående fUmer och 25 aoril1974 videogram skulle avslå motionen1974:1614 yrkandet 2, ------------------ 15.att i övrigt godkände vad som i propositionen 1974:13 Vissaläromedels- förordats i fråga om registrering av läromedel, 1'Sor jg gj med bifall tillpropositionen 1974:13 samt med anledningav motionerna 1974:1057 yrkandet 1 och 1974:1379 yrkandet 2 tiU Stöd förproduktion av läromedel för /75 anvisade ett reservationsanslagav I , 17. att riksdagenbeträffande viss expertis vid bedömningen av läromedel skulle avslå motionen1974:1379 yrkandet 1, 18. att riksdagenbeträffande tillhandahållande av fria läromedel för elever i skullebifalla propositionen 1974:13 och avslå motionen 1974:1611 yrkandet 3. Reservation hade avgivitsbeträffande läromedelsregistrering av () som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, att med anledning av propositionen 1974:13 ochmotionen 1974:1610 yrkandena 1 och 2 beslutade om försöksverksamhet i enlighetmed vad reservanten förordat. Till betänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. beträffandeläromedelsregistrering och läromedelsinformation av () och herrNyhage (m) samt 2. beträffandeläromedelsgranskning av (vpk). hade vi i en ganska långprincipdebatt om läromedelssituationen och statens engagemang påläromedelsmarknaden. För del framförde jag där en rad synpunkterav ganska kritisk natur i förhållande till den proposition som då var aktueU.Jag framförde att några nya vägar för att pressa läromedelskostnaderna knappasthade anvisats och noterade att läromedelsförlagen i propositionen föreslogsbli belastade med en rad avgifter och kostnader, som skulle komma attfördyra utvecklingen och produktionen av läromedel. Vidare anförde jag att enfri och effektiv konkurrens mellan olika typer av läromedelsförlag, kombineradmed en aktiv -prisövervakning och bestämda krav från avnämarna i fråga omläromedlens tekniska utformning och kvaUtet var den bästa prispressen. Vi hade från sida en speciell kritik attrikta mot förslaget att inrätta ett läromedelsregister. har regeringen i enny proposition lagt fram förslag om hur denna centrala läromedelsregistreringskall utformas. Vår tveksamhet kvarstår och förstärks av de synpunkter som harframförts i en skrivelse tiU regeringen från två av ledamöterna i denorganisationskommitté som tUlsattes för ätt genomföra en rad förslag somriksdagen fattade beslut om i "maj . I dennaskrivelse heter det bl. a. att de kostnader för registreringen - underförsta verksamhetsåret beräknade tiU drygt I miUon kronor som '26 skall tas ut av förlagen i form av avgifter kommer att belasta konsumenterna,eftersom förlagens marginaler inte kan bära de extra kostnaderna. I skrivelsenanges de kostnadsfördyringar man väntar för en lärobok tUl perexemplar och för ett bUdband till per exemplar. Detta förstärker alltså vår tveksamhet, och vi har därföri en reservation, som är fogad till utbUdningsutskottets betänkande, sagt attvi kan acceptera en försöksverksamhet omfattande tre ämnen för attge ett bättre underlag för ett slutgiltigt ställningstagande. Dennaförsöksverksamhet bör handhas av den organisationskommitté som har tUlsatts. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till vår reservation. FruSUNDBERG (m): Som sade kan man betraktautbUdningsutskottets betänkande som en direkt fortsättning på förra åretsbetänkande nr 28. Här föresläs nu att godkänner uppläggningen avstatens och läromedelsnämnden. Utskottet gör emellertid två avvikelser från Kungl. Även om utskottets ordförande tidigare funnit det mindre angeläget attenhälliga betänkanden kommenteras i kammarens protokoll vUl jag här understrykade förhoppningar som utskottets borgerliga ledamöter knyter till förslaget attriksdagen skall ge Kungl. Maj:t i uppdrag att skyndsamt utreda frågan ombesvärsrätt över beslut som fattats av styrelsen för institutet förläromedelsinformation respektive läromedelsnämnden. Att läromedel skall granskasefter samma grunder som övriga läromedel finner vi också vara ett framsteg. Med anledning av ett särskilt yttrande av ochmig själv skulle jag vUja anföra några synpunkter på kostnader som drabbarläromedelsproduktionen på grund av de föreslagna åtgärderna. Antalet läromedel i form av läroböcker och tryckt materialsamt bUd-och Uudband uppgår enligt propositionen till ca 20 000 titlar. Enskolstyrelse, som ju ytterst är ansvarig för val av läromedel, har bara när detgäller material för svenska i att välja mellan nära 1 500 titlar.Givetvis medför detta att sådana val blir utomordentligt svåra. Dessutom måstekommunerna lägga kostnadsaspekter på läromedlen. Inte minst de stigande pappersprisernakommer att allvarligt påverka prissättningen, och det ligger i bådeproducenters och konsumenters intresse att kostnaderna förläromedelsproduktionen begränsas i så hög grad som möjligt. Från moderatasamlingspartiets sida har också i motion föreslagits att kostnaderna förläromedelsregistreringen bör hållas låga. Det föreslagna registreringsförfarandet beräknas ökaläromedelsprodu centernas utgifter med i runt tal . Något beläggför att kostnaderna kommer att hålla sig inom denna ram ges inte i propositionen,delvis beroende på systemets utformning och naturligtvis också på att man intefrån början kan avgöra hur många läromedel som kommer att registreras och påvUka kostnaderna skall slås ut. Statsrådet anför i propositionen: "Jag avser attsenare återkomma tiU Kungl. Maj:t med förslag om granskningsavgiftensstorlek." den 25 aprU 1974 ter då attdet här rör sig om det vi annars kallar registreringsavgift för i första handde centrala läromedlen. och jag har med vårt särskilda yttrande velatbetona vikten av att avgiften håUs låg. Det nya registreringsförfarandetinnebär nämligen inte att läromedelsproducenterna blir av med sina övrigamarknadsföringskostnader. Förlagen kommer att tvingas fortsätta informationenom sina produkter, eftersom registret med tanke på dess omfattning aldrig kankomma att ge den fullständiga presentation av ett läromedel som ofta ärnödvändig vid slutliga stäUningstaganden i en valsituation. En annan självklar synpunkt är att en hög avgift skullekunna verka aUtför restriktivt på producerandet och framtagandet av nyaläromedel. Om statsmakterna med avgifter skulle styra eller omöjliggöranyproduce-rande skulle detta kunna få allvarliga konsekvenser. Det är kanskehär på sin plats att erinra om det av framställda kravet på socialisering av hela läromedelsproduktionen. Vi förutsätter emellertid att Kungl. Maj:t vidfaststäUandet av den här berörda avgiften kommer att beakta betydelsen av attden hålls på en rimlig nivå, och jag har, herr talman, intet annat yrkande änom bifall till hemställan i utbUdningsutskottets betänkande nr 15. (vpk): Statsmakterna beslöt 1973 dels att ettsärskilt organ för läromedelsregistrering, läromedelsinformation ochadministration av stöd för produktion av läromedel skuUe inrättas den 1 juli1974, dels att en läromedelsnämnd med uppgift att granska läromedlensobjektivitet skulle inrättas . skaU även haatt bevaka att läromedlens innehåU inte strider mot mål i läroplanerna. kommunisterna har inget att invända motdessa beslut. Tvärtom är det bl. a. positivt att ett av statsmakterna stadfästinstitut kommer att granska objektiviteten i läromedlen. Det som har att ta ställning till ärnamnet på det nya centrala organet för läromedelsregistrering, organetslokalisering, definition av begreppet centralt läromedel, storleken pånormalupplagan av den läromedelsinformation som staten gratis bör ställa tillförfogande samt frågan om rätten till besvär. kommunisterna delar utskottets ställningstagandei dessa frågor men vill ändå peka på några aspekter. Vad gäller rätten tiU besvär har utskottet funnit dennafråga så komplicerad att ta ställning tiU att utskottet vill skjutafrågan tillbaka till Kungl. Maj:t för ytterligare utredning. Departementet harförutsatt att rätt att anföra besvär inte skall föreligga vare sig vidobjektivitetsgranskningen eller vid registreringen. En allmän rättsmedvetenhet talar för ett besvärsinstitut.Men det förhållandet att det i nämnden bedöms komma att finnas så kvalificeradsakkunskap att den bedömning som nämnden gör måtte kunna anses vara riktigtalar mot ett sådant besvärsinstitut. Vid ennärmare penetrering och i praktiska resonemang har utskottet stannatför att låta utreda frågan om besvärsrätt, i första hand när det gällerläromedels objektivitet. Om resultatet av denna utredning blir att ettbesvärsinstitut skall inrättas, så måste det förutsättas att samtliga berördaparter och konsumenter av läromedel får rätt tUl besvär och överklagande. Med"berörda parter och konsumenter" menar jag då såväl elever somlärare, föräldrar och producenter, kanske också skolförvaltningar. Vad gäller representationen i läromedelsnämnden skaU riksdageni och för sig inte direkt fatta beslut i den frågan, men den syns ändåvänsterpartiet kommunisterna så viktig att vissa ställningstaganden måstedeklareras på detta tidiga stadium. Frågan om representation i läromedelsnämndenhar också ingående berörts i propositionen 13. Nämndens ledamöter skall utsesav Kungl Maj:t. I propositionen 13 anmäls att ledamöterna kommer att företrädade allmänna samhällsintressena i stort sett enligt de grunder somskolöverstyrelsen och har föreslagit. Enligt och bör chefen för SÖ blinämndens ordförande, och av övriga åtta ledamöter skall fyra vara riksdagsmän,två kommunala förtroendemän och två besitta särskUd sakkunskap i frågor som rörnämndens verksamhetsområde. Utskottet har också tillstyrkt att nämndensledamöter utses i stort sett efter de grunder som SÖ och SSK har föreslagit. Vihar inget direkt att invända mot vare sig eller SSK:sförslag eller mot utskottets stäUningstagande i denna fråga och har av denanledningen inte heller någon reservation eller något speciellt yrkande, men vivUl ändå av principiella skäl anföra, att enligt kommunisternasmening bör samtliga i representerade politiska partier i någon formvara representerade också i läromedelsnämnden. Jag har i utskottet accepteratatt riksdagspartierna får nominera endast fyra nämndledamöter, men jag har ändåförutsatt att olika samhäUsåskådningar blir representerade och att enrepresentant för en marxistisk uppfattning blir nominerad. HerrALEMYR (s): Utskottet har i förevarande betänkande föUtupp ett riksdagsbeslut frän , vilket har bearbetats av enorganisationskommitté. Under debatten yrkade somrepresentant för avslag på en del av propositionen, nämligen densom rörde frågan om upprättande av ett centralt läromedelregister, och yrkade istället att en viss försöksverksamhet med registrering skuUe förekomma. HerrWikström föUer upp den frågan och yrkar följdriktigt bifall tillfolkpartiets förslag om en försöksverksamhet i stället för den av Kungl. Maj:tföreslagna centrala obligatoriska registreringen. Utskottet har inte funnit anledning föreslåatt beslutet från skall upphävas. Jag yrkar därför avslag på herrWikströms reservation och bifaU tiU utskottets hemställan iutbUdningsutskottets betänkande nr 15. Överläggningen var härmed slutad. den 25 aprU 1974 Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 6 De ensamståendes problem Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 12 i anledning av motion om de ensamståendes problem. I detta betänkande behandladesmotionen 1974:428 av m.fl. (fp) vari yrkats att hos Kungl.Maj:t begärde en allsidig översyn av de särskilda problem som mötte deensamstående samt förslag till åtgärder för att avhjälpa dessa, under beaktandeav avslutade och pågående utredningar som berörde problemen. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1974:428. Reservation hade avgivits av herrRomanus (fp) som ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifall tillmotionen 1974:428 hos Kungl. Maj:t begärde en allsidig översyn av de särskildaproblem som mötte de ensamstående samt förslag till åtgärder för att avhjälpadessa, under beaktande av avslutade och pågående utredningar som berörde problemen. HerrROMANUS (fp); FamiUerna, och i synnerhet då givetvisbarnfamiUerna, står i centrum för den politiska debatten. Det gör de av godaskäl. De har många problem, och det finns anledning tiU åtskilligasamhällsåtgärder för att underlätta för familjerna. Men en konsekvens av detta,som naturligtvis inte är avsedd, är att de ensamstående ofta glöms bort. Dethar nackdelar, bl. a. av psykologisk art, och det försvårar arbetet att skapaförståelse för familjepoUtiken. Det är givetvis inte önskvärt att någon grupp isamhället känner sig bortglömd av de politiska organen. Men det inrymmer ocksåen mängd sakliga problem där ensamstående är satta i efterhand. I den motion från som behandlas pekar vi påen rad av dessa problem. Det gäUer naturligtvis vissa grupper ensamstående kategorin ensamstående är ju stor och mångskiftande. har ända sedan1965 motionerat om att man skall ta upp de ensamståendes situation - jaghänvisar tiU motionen när det gäller vilka svårigheter det här kan vara frågaom i en kartläggning och lägga fram förslag till åtgärder. Jag vill gärnamedge att vi har kunnat märka en ökande förståelse för dessafrågor, och åtskilliga av de problem som har tagitsupp i våra motioner har på ett eller annat sätt bringats närmare en lösning.Även görs det framsteg i detta avseende. föreslår nämligenatt en motion om de underhåUsskyldigas situation, som vi kommer att behandlasenare och som utskottet ursprungligen tog upp i samband med dennafolkpartimotion, skall översändas tUl familjelagssak-kunniga. Jag utgår ifrånatt kommer att bifalla det förslaget. i , som här skall förasocialutskottets talan, är medlem av famiUelagssakkunniga, och han är Uksom jagmedveten om att utredningen redan har sysslat med de underhållsskyldigassituation och t. o. m. har bett att med förtur få lägga fram förslag i denfrågan. Tyvärr viUe inte departementet gå med på det, vUket jag beklagar. Jagtror det hade varit önskvärt, eftersom utredningsarbetet kommer att pågå underganska . Men vi får ändå hoppas att frågan kommer att lösas såsmåningom, att man utöver vad som skedde kommer att underlätta deunderhåUsskyldigas mycket besvärliga situation ekonomiskt,psykologiskt, och när det gäller bostad och andra frågor. Det jag nu har nämnt visar att det fortfarande ärnödvändigt att trycka på, att påminna om och aktualisera de ensamståendesproblem. Därför har vi även väckt en partimotion. Jag har också isocialutskottet reserverat mig för yrkandet att skall bifallamotionen, i vUken det begärs en allsidig översyn av de särskUda problem sommöter de ensamstående och vidare förslag till åtgärder för att avhjälpa dem.Naturligtvis har vi inget att invända mot att frågor som rör de ensamståendebehandlas i andra sammanhang, i olika utredningar osv., men vi tror att enövergripande kartläggning vore lämplig. Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifall tiU reservationen. den 25 aprU 1974 HerrSVENSSON i (s); Vi har haft diskussioner i den här riksdagensom har behandlat problemet frän den motsatta utgångspunkten, nämligen attfamiUerna befinner sig i en så dålig situation att folk förblir ensamstående.Det är alltså bättre att vara ensamstående än att vara gift. talar herrRomanus för en motion som förekommit . Får vi uppleva nästa årkommer väl också då att väckas en motion om de ensamståendes problem, omfolkpartiet är kvar i . Det finns åtskUliga områden där man har anledninguppmärksamma de ensanistående,och det görs också. 1 de utredningar där manangriper en specieU sida av samhällslivet tar man in de ensamstående precis somman tar in alla andra kategorier av människor. nämnde t. ex. deunderhåUsskyldiga. Jag tror inte att det skulle vara bättre att frågan om deunderhåUsskyldiga bakades in i en stor utredning beträffande alla problem somde ensamstående har. Även om familjelagssakkunniga tar på sig och intetycks lägga fram ett förslag i den här frågan tror jag ändå att man löserproblemen fortare genom att angripa dem inom den utredningen än i en stor ochmycket omfattande utredning. Jag sade , och jag viU gärna upprepa någotliknande, att det är en märklig idé att man skall ta upp en viss kategorimänniskor, ett visst civUstånd om jag får uttrycka det så - och göra en storutredning av allt somhör därtill. Det kan inte vara den riktiga vägen. 1 motionen står det att detär en stor och mångskiftande problematik som man här möter. Jag kan gärna hållamed om det, men jag vill säga: Ta upp de frågorna var för sig i det sammanhangdär ett speciellt område angrips, och ta då fram de ensamståendes problem ochsyssla med dem där. Jag ber, herr talman, att med dessa få ord få yrka bifaU till socialutskottets hemställan i betänkandet nr 12. HerrROMANUS (fp): Om i tror att motionengäUer att dela upp människor efter civUstånd har han nog inte riktigt fattatvad motionen handlar om trots att den återkommit . Det är nämligeninte fråga om civUståndet utan om livssituationen, och det är inte riktigtsamma sak. Den hänvisning han gjorde till de debatter vi har fört härtidigare -om den påstådda diskrimineringen av äktenskapet som och andra har tagit upp - tyder också på att han i viss mån harmissförstått situationen. De debatterna gällde inte frågan om det var bättreatt vara ensamstående än att tillhöra en större famiUeenhet, utan om enfamiljeenhet favoriseras när kontrahenterna gifter sig, eUer om den favoriserasnär de lever tUlsammans utan att vara gifta. De har inte ett dugg att göra medde ensamstående. Om det inte bara var avsikten att här bidra med en vits, somlåg bakom hänvisning till den debatten, måste det vara ettmissförstånd. bekräftade att familjelagssakkunniga intefick lägga fram frågan om de underhåUsskyldiga med förtur - något som vi välbåda beklagar. Den omständigheten stryker under betydelsen av folkpartietsyrkande. Familjelagssakkunniga har förvisso många andra frågor att syssla med,och det kommer att dröja innan vi kan lösa frågorna för de underhåUsskyldiga.En sådan utredning som den vi tänker oss skulle naturligtvis ha fuU möjlighetatt lägga fram förslag i etapper och kanske just ta upp de underhåUsskyldigassituation som en första åtgärd. i uppmanar oss att iolika sammanhang bevaka frågan om de ensamståendes problem, när olikasakområden kommer upp till behandling. Det får vi naturligtvis göra, om vårtförslag avslås . Jag kan kanske säga till , att om vi tvåfår vara kvar i , skulle vi kunna hjälpas åt med den saken. i (s): Reservanten ifrågasätter minfattningsförmåga, och jag måste erkänna att jag verkligen har svårt för attfatta hur man skall kunna göra en stor övergripande utredning om de ensamståendesproblem. Om man skuUe tiUsätta en sådan utredning skulle den jukorsa alla andra utredningar som har att ta upp ett speciellt område där allakategorier kommer in, inklusive de ensamstående. HerrROMANUS (fp): Nr 68 den 25 aprU 1974 Jag kanske skall något modifiera mitt senaste inlägg: Jag viU inteuttala mig bestämt i frågan, huruvida det är förmågan eller viljan att fattasom fattas. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Nr 14 ianledning av motioner om bidragsförskott Nr 16 ianledning av motion om de underhållsskyldigas situation Nr 17 ianledning av motion om befogenhet för att avföräldrar uttaga kostnad för deras barns vistelse i fosterhem Nr 10 i anledning av propositionen 1974:80 angående allmänberedskapsstat för /75 Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 8 Kammaren åtskildes .