prot · FX09142 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för den4 innevarande månad. § 2 Ang. Palestinafrågan Herr utrikesministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara de i kammarensprotokoll för intagna frågorna, dels nr 376och 377 av herr ^Siegbahn ^(m), dels nr 378och 379 av i (fp), Herr ^Siegbahn har frågat mig varförSveriges regering inte röstade mot den ^FN-resolution i Palestinafrågan ivilken , en av parterna, inte ensnämndes. Vidare har han ställt frågan varför inte röstade motden resolution i vilken PLO gavs ställning som permanent observatör i FN. HerrLindahl i har ställt två frågor av samma innehåll som de nu nämnda. Kammaren harnyligen fört en lång och ingående debatt om Palestinafrågan och ^PLO;sställning. Där redovisades regeringens inställning i dessa båda ämnen och detfinns därför inte anledning för mig att i detalj upprepa innehållet i denna.Som kommentar till våra röstningar i FN kan följande sägas. kundegodtaga det övervägande flertalet av paragraferna i den ^FN-resolution, som behandlade palestinaarabernasrättigheter. 1 resolutionen saknades dock en uttrycklig hänvisning tillstaten rätt att leva inom säkra ocherkända gränser. Dä anser ett erkännande av denna rättutgöra en nödvändig del av varje fredlig uppgörelse i , fann videt omöjligt att rösta för resolutionen. En nejröstkunde ^ä^ andra sidan skapa intrycket ^atl vi inte vill erkänna ^pa-^leslinaarabernas rättigheter. Flertalet stater i bedömdesituationen på samma sätt. Endast^etl litet antal länder röstade mot resolutionsförslaget. hartidigare röstat för att PLO skall få ställning som observatör vid möten medolika ^FN-organ. Den ^FN-resolulion i vilken PLO gavs ställning som permanentobservatör i FN innebar, ^atl organisationen skulle beviljas en förmån, som hittillsendast tillerkänts suveräna ^slater och ^mellanstatliga organisationer.Sverige fann del därför omöjligt alt rösta förresolutionen. Med hänsyn till våratidigare röstningar i fråga om ^ob- ^servalörskap för PLO i andra^FN-organ och ^lill att vi önskar sePLO medverka i konstruktivt internationellt arbete ansåg vi det varariktigast ^atl avslå. Herr ^SIEGBAHN^(m); Jag ber förmin del att få lacka utrikesministern för svaret på de frågor som herrLindahl i och jag har framställt. Jag är emellertid ^inle riktigt överens medutrikesministern om alt vi vid den debatt som vi hade för några veckor sedanfick fullt klart för oss hur regeringen skulle rösta. Herr ^Romanus ställde-jag tror del var - frågan ^lill statsministern om man nu inteskulle rösta för avslag på den resolution som förelåg i FN, men han fick aldrignågot svar på det. Jag och kanske en delandra hyste den förhoppningen all regeringen just mot bakgrund av dendebatt som vi hade skulle säga nej till ^Paleslinaresolutionen. Utrikesministern säger nu ^atl skälet till att man avstod från attrösta var att det i resolutionen inte sades något om rättigheter. Del^lycker jag emellertid inte är tillräckligt. Det har ju tagits resolutioner avdenna typ , men då har situationen varit en annan. Då har 10-20länder röstat för, 10-20 har röstat emot och kanske 70-80 stater har avstått. Det har därmed varit ganskaklart alt här inte fanns ^majoriletsstödför en ^uppfatining. har situationen totalt förändrats. är det ett stortantal följsamma stater som inför oljebekymmer och i hopp om län eller gåvor villigt och respektfullt röstar som arabländerna vill.Man har alltså som sagt kommit in i en helt annan situation, och då är detmycket ^allvariigare hur man ställer sig. Det hade därför varitnaturligt att vi, eftersom resolutionen på en väsentligpunkt inte ^lillfredställde kravet på ett balanserat uttalande, hade röstatnej. Dessutom innehåller resolutionen nya saker som är helt felaktiga. Dettalas t. ex. om ^atl palestinierna har en ^oförylterlig rättighet ^atlåtervända ^lill sina hem och alt FN begär ^atl de skall göra så. Det ärnågonting helt nytt. Det fanns en resolution - trorjag - där det hette att palestinierna antingen kunde få kompensation förförlorad egendom eller kunde återvända till sitt hemland om de var beredda ^atlleva i fred med ^israelserna. 1 sammaresolution fanns ett uttalande om att hela operationen förutsatte altaraberna var beredda ^atl inleda förhandlingar om fred. Dessa uttalanden harman glömt bort. Dessutom har det tidigare aldrig förekommitnågot ^viljeultalande från FN om vilken väg som skulle väljas. Jag vill bara säga ytterligare en sak; det ärviktigt ^atl man försöker ge något aktivt bidrag till freden. Ett sådant voreatt man röstade nej, och förklarade varförman av principskäl gjorde det, pä allasädana här resolutioner som inte är balanserade. Detta har regeringenexempelvis gjort beträffande Sydafrikaresolutionen där man röstade nej i apart- ^heidfråganmed hänvisning till ^atl resolutionen också innehöll ^ell uttalande riktal motIsrael. iHamburgsund (fp): Herr talman!Jag lackar för svaret på frågorna. Jag måste säga att jag blev mycket besviken och^beslört när jag i nyheterna fick höra hur röstat beträffande den härresolutionen i FN. Det var ingenting som vi visste - den debatten som hadeförts här i hade regeringen nogsamt avställ frän att tala om hur manegentligen tänkte rösta. Sä kommer då delta; man avstår. Man avstår från ^atl rösta mot enresolution som från många synpunkter inte kan betraktas annat än som enkrigsresolution. I resolutionen hävdas i andra punkten palestiniernas rätt ^atlåtervända ^lill sina hem och sinegendom. När man vet vad PLO i praktiken menar med ^della förslår man ^atl detinte är någonting ^annal än ett krav på utplånande. Men resolutionen ärlitet försiktigt och luddigt formulerad, och regeringen vågade inte rösta emot.Man röstade inte emot en resolution där inte rättighetertas upp och försvaras! glöms bort, del finns nästan inte! Herr ^lalman det är djupt beklämmande att densvenska regeringen har handlat som den har gjort. Vi har sett hur en av ^PLO;smedlemsorganisationer uppfattar att man skall uppträda: handgranater i enfullsatt biolokal. Man kanske kan ställa frågan varför regeringenhandlade som den gjorde vid behandlingen av denna krigsresolution. Tyvärr, herr^lalman, är det mycket lätt ^atl fä misstanken ^atl oljan kan ha någonting med det hela ^atl göra. Det är ytterst beklämmandeatt regeringen har uppträtt som den gjort. Jag hoppas ^atl detta var ettmisslag och ^atl vi skall få se en förbättring i fortsättningen, t. ex. att densvenska regeringen kan vara beredd att hjälpa - om det nu utesluts frånarbetet i - ^atl få plats inom den svenska delegationen. Talet om all vi inte vågar rösta på ettvisst sätt bemötte vi i debatten här den 22november. Ställningstagandet ^lillhur vi skulle rösta kom efter dendiskussionen, ^efiersom det när den pågick fördes förhandlingar mellan en radstater om hur man skulle ta ställning till resolutionen. Den som nogaläser statsministerns interpellationssvar av kan få helt klartför sig ^atl ett nej till resolutionen ickeskulle ha svarat mot den ställning i ^Mellerstaösternfrågan och i förhållande^lill PLO som regeringen framförde i interpellationssvaret. Ett nej skulle ickeha motsvarat vår uppfattning. Däremot var det ^hell klart, som jag sagt i mitt svar , att del var omöjligt att stödjaresolutionen. Under sådanaförhållanden värdet naturligt att vi tillsammans med praktiskt tagetalla andra länder i västvärlden avstod från ^atl rösta. Herr ^SIEGBAHN^(m); Herr talman!Utrikesministern har berövat mig halva min taletid genom ^atl besvarabåda mina enkla frågor pä en gång. Därför riskerar jag att då och då få höratalmannens klubba under denna debatt. Man hade kunnat vidta en mycket enkel åtgärd, om manverkligen ville lämna ^ell positivt bidrag ilinje med den svenska ^s. k. aktiva utrikespolitiken,nämligen att lägga fram en egen resolution eller ett resolutionstillägg,där rätt att existera infördes. Då hade man haft ^etl alibi. Del hadekunnat konstateras att vi ville ha en resolution som ger en allsidig belysning. Jag vill till utrikesministern ställa frågan; Vore det inte lämpligt att manaktivt försökte föra fram ett resolutionsförslag och förklarade ^atl vi, omresolutionsförslag innehåller meningar av den typsom vi tidigare röstat nej till, t.ex. i ^apariheidfrågan, och som från principiellsynpunkt icke är acceptabla för , i framliden alltid kommer ^atl rösta nej till dessa? I vad gäller PLO framförs iresolutionen som första punkt en hänvisning till ^FN;s ^universalilet.Del betyder med andra ord att FN har sagt att PLO nu är representant för enstat. ^Universaliteten i ^FN-sladgan syftar jupå att alla stater skall vara med.Det här är ett ganska märkligt förhållande.. Jag vet inte om det gjortsnågon röstförklaring från svenskt håll, men delta är såvitt jag förstår nog för^atl vi skulle rösta nej till en sådan resolution. Jag vill slutligen ställa en fråga med anledning av alt jag i tidningarsett uppgifter om alt PLO känner sig oerhört uppmuntrad av framgångarna i vad avser både ^PLO;s yttranderätt ochdenna mycket speciella resolution.PLO har sänt en delegation tillSverige och hoppas få etablera sig här. Kommer dessa personer av UD ^atl gesställning som något slags ^interiokulörer eller kommer de att vara härhelt i egenskap av privatpersoner? iHamburgsund (fp); Jaghar verkligen den förhoppningen att regeringens röstande inte heltmotsvarar regeringens åsikt i ^Palesiinafrågan. Är det verkligen regeringensåsikt att som det står i resolutionen - visserligen väl inlindat men heltklart, om man vet vad arabstaterna och PLO menar i dessa frågor - staten skall upphöra? Det tror jag inte, ochstatsrådet har just ^sagl ^atl man inte kunde rösta för resolutionen.Men man måste ju rösta mot en resolution som innehåller sådana krav. Om man idet här läget ^inle röstar mot varje resolution där ^inle är nämnt och där inte också rättigheter är upptagna, blir del ingen balans i ställningstagandet. Det är svårt att betrakta dennaresolution som något ^annal än en ^krigsresolulion. Frågan kvarståregentligen i all sinenkelhet; Varför röstade man inte mot resolutionen? Herr talman!. i polemiserarsom om vi hade röstat för resolutionen. Men vi har inte gjort det utantillsammans med nästan hela ^väslväriden i övrigt avstått från att rösta. De flesta paragraferna iresolutionen stämmer överens med den uppfattning som omfattas både av Sverigesregering och av det övervägande antalet deltagare i debatten här i kammaren den22 november. Men eftersom man ickenämnde och slog fast dess rätt ^lill säkra, erkända gränser, kunde vi icke rösta för resolutionen.Alt i del läget tillägga en paragraf om ^atl gränser skulle erkännasskulle, såsom majoriteten i FN var sammansatt, ha varit meningslöst. Då hademan bara fått en negativ notering i debatten. All^a^ försök frän svenskt ochfrån ^annal häll alt ändra resolutionen var fåfänga, och det var i del lägetsom vi kom överens med ganska många stater om att avstå från att rösta. Herr^SIEGBAHN ^(m); Herr ta^l^man^]^ Det är ^r^iktigt att avståendeinte är ett stöd, men det är ett halvtstöd. Jag vill inte ursäkta några andra länder som har röstat påsamma sätt, men ju fler stater som avstår, desto färre blir det som röstar nej, och därigenom får alla sådana här resolu^tioner möjlighet att gåigenom. Avstående blir alltså ett halvt stöd för en resolution. Det är givetvis möjligt all vi inte hade fått igenomett tilläggsförslag till resolutionen, menom vi visar alt vi alllid kommer alllägga fram tilläggsförslag eller förslag som ger balans åt resolutioner,kommer det ^atl respekteras; man vet att man har alt räkna meddetta. Då ger vi ett aktivt bidrag till freden. Även om vi inte första eller andra gängen har framgång medvåra förslag blir det i alla fall en tendens som visar efter vilka linjerlösningar på olika problem måste sökas. iHamburgsund (fp); Herr ^lalman!Utrikesminister säger: Vi röstade ju inte för resolutionen. Vi lade ner vår röst,och det är ^ingei ^ordeniligt stöd. Jag anser alt dethär var en så oacceptabel resolution alt borde ha röstat emotden. Varför man inte gjorde delta kan vi ju diskutera, men jag skall inte draupp den diskussionen här, för del skulle föra litet väl långt. Jag vill emellertid hänvisa ^lill utrikesministerns partikamrat och kollegai , som har en rätt klar uppfattning om vad saken gäller. Han anser att den utpressningssituation somVästeuropas ^slater befinner sig i iförhållande till vissa närdet gäller oljan är en ganska tydlig orsak. Det är också betecknande^atl röstade emot. Det är alldeles omöjligt att inom ramen för^enminuts-^repliker klara ut den här frågan. Några av oss var Ang.reglerna för svenska utlandsbeskickningarsstöd åt politiska ^fiy klingar oeniga framför allt om ^PLO;s ställning. Debatten visar att vi är oeniga, ochdiskussionen om delta kommer vi att ^fortsätla . Överläggningen var härmed slutad. § 3 Ang.reglerna för svenska utlandsbeskickningars stöd åt politiska flyktingar Herr utrikesministern erhöll ordet för attbesvara ^(s) i kammarens protokoll för intagna fråga,nr 390, och anförde: har frågat mig om jag motbakgrund av ^pressuppgifler rörandehandläggningen vid beskickningen i^Gaborone vill redovisa vilka regler som gäller beträffande svenskaambassaders åtgärder till stöd för politiska flyktingar. Som svar villjag framhålla följande. Vad först gällerflyktingar eller ^stalslösa som är bosatta i gäller för våra utlandsmyndigheter den instruktionen attsädana personer skall erhålla samma bistånd som om de vore svenskamedborgare. Vad avserflyktingar som ^inle är bosalla i kan först rent allmänt sägas att varje person som i ett seriöst ärendeuppsöker en svensk utlandsmyndighetfår tillfälle ^lillsamtal med en ansvarig tjänsteman. Om enflykting vid sådant besök begär attfä tillstånd alt resa till och vistas i förses han eller hon med informationer omreglerna för invandring ^lill vårt land. Ansökan tas emotav utlandsmyndigheten och översändes ^lill invandrarverket, som är den handläggande instansen i sådanaärenden. För politiska flyktingar somansöker om ^s. k. diplomatisk asyl på svensk ambassad gäller särskildabestämmelser. Vad särskilt gäller beskickningen i ^Gaborone harvår ^chargé ^d'affaires där,ambassadrådet , upplyst att varken hon eller någon bland hennespersonal någonsin vägrat ta emot en flykting som besökt ambassaden. ^(s): Jag ber ^atl fä tacka utrikesministern försvaret, som var klargörande bådeprincipiellt och när det gäller den fråga som har aktualiserat^s^ ipressen. har fört en flyktingpolitik som innebär att vi ger skydd ät dem som förföljs för sina åsikters skull.Vi har också beträffande starkt fördömt apartheidpolitiken ochpå olika sätt försökt stödja dem som drabbats av den. är ^etl land, varigenom en strid ström av flyktingar går. Detär naturligtvis oerhört viktigt att de svenska myndigheter som finns där gerflyktingarna den hjälp som de bör få.^. Mot denna bakgrund framstod det som utomordentligt allvarligt när det i svensk press uppgavs; "Svensk ambassadi vägrar ta emot politiska flyktingar". Vidare skulle den ansvarigatjänstemannen ha sagt: "Det är en princip jag har ^atl inte ta emotpolitiska flyktingar." Jag betraktade dessa uppgiftersåsom mycket allvarliga och jag hade ocksåsvårt att sätta tro till dem. Dethar framgått att har undersökt detta fall mycketnoggrant. Jag är mycket glad över alt dethar kunnat klargöras dels vilka principer som gäller, dels att dessa allvarligabeskyllningar inte var befogade. Jag skulle vilja fråga statsrådet om han på något ^sätl vidsina undersökningar har fältkännedom om hur dessa missförstånd har ^kunnal uppslå. Myckel lyder pä att ett missförstånd ligger bakom tidningsuppgifterna. Ang.uttalande om statliga bidrag till Jag kan inte förklara hur missförståndethar uppstått. Men jag är övertygad om ^atl det är fråga om ett missförstånd.Det har också ^ambassadrädet Ringborgmycket bestämt framhållit i telefon och brev. Den som känner^ambassadrädet inser ^atl så måste vara fallet. Det är helt klarlagt alt ambassaden aldrig har avvisatnågon som velat ta kontakt för att eventuellt komma till . Det ärför mig det väsentligaste. ^(s); Herr ^lalman!Jag ber än en gång alt få tacka utrikesministern för svaret, även om detväl inte givit full klarhet i hur detta rykte uppstått. Jag upprepar att jag ärmycket glad över att principerna har slagits fast och alt del klargjorts attden svenska beskickningen i ^Gaborone inte har uppträtt på ^etl sätt som enligtmin och många andras mening skulle haframstått såsom utomordentligt upprörande. Jag är glad över att den tjänstemandet gäller har kunnat ^fritas från beskyllningarna. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. uttalande om statliga bidrag till Herrstatsministern erhöll ordet för an besvara ^herr ^Hernelius' ^(m)i kammarens protokoll för den intagna fråga, nr 314, och anförde: Herr ^lalman!Herr ^Hernelius har frågat mig: Hur stämmer uppgifterna om attstatsministern besökte som ordförande i med av statsministernsamtidigt gjorda uttalanden, vilka uppfattats som innebärande utfästelser om kommande svenska statliga bidrag till valrörelsen i ? Ang.uttalande om statliga bidrag till I har som bekant en extremhögerdiktatur störlats. Man förbereder nu fria demokratiska val. 1 samband med att jag somföreträdare för del socialdemokratiska partiet besökte sammanträffadejag med president, och utrikesminister ^saml andra ledamöter av regeringen. Därvid tog man upp möjligheten avleveranser av papper från de nordiskaländerna för ^atl trygga genomförandet av de fria valen. Jag ^utfäste migatt i positiv anda ta upp denna fråga i den . Herr^HERNELIUS ^(m): Herr talman!Låt mig först tacka för svaret. Sedan må det tillåtasen reflexion i samband med frågan. Man kunde nästan tro ^atl underverkens lid ^inle är förbi, när i början av ^årel den portugisiskadiktaluren försvann och grunden lades - man får väl åtminstone hoppas det -för vad som kan bli en utveckling i riktning mot folkstyrelse och demokrati. Så till frågan. Statsministern bekräftar i sitt svar att han var i såsom representant för det socialdemokratiskapartiet men alt han sammanträffade - i och för sig heltnaturligt - med representanter för den portugisiska statsmakten. Han förklaradeockså alt han ^utfäste sig att låta densvenska regeringen positivt pröva ett förslag om pappersleveranser^lill inför valrörelsen nästkommande vår. Omen person har tvä ställningar, säger man ibland ^atl han kan bära tvä hattar, en halt i den ena ställningen och enhalt i den andra ställningen. Statsministern har här försökt sig päkonststycket alt bära två hattar . Dels har han uppträtt sompartiordförande, dels har han tydligenuppträtt som regeringschef statsministern att det är lyckat? Anser inte statsministernalt det medför risker för missuppfattningar och för sammanblandning av ettparti med regeringsmaklen i ? Det faktum all jag besökte bärandeen hatt kan ju inte medföra att jag skullekunna hemlighålla att jag desslikes har enannan hatt i andra sammanhang, i varje fall inte för mina värdar. Detsammagällde den norske utrikesministern som var med på resan och som lämnade samma utfästelse för sin del. Men vi gjorde den formella distinktionen att visjälvfallet begagnade tillfället att medden portugisiska regeringen diskuterahela situationen och stora hjälpbehov men all några beslut ochdefinitiva utfästelser inte kunde bli aktuella förrän våra regeringar haft tillfälle att pröva frågan och vi fåttdiskutera den på nordisk bas. Det tyckerjag var i den här situationen det enda rimliga sätt på vilket man kunde lösa det av herr ^Hernelius berörda haltproblemet. Jag vill inteunderlåta att understryka att det i alla länder pågår överväganden om hur manskall kunna bistå den nya regimen i ^atl befästa demokratin ochförstärka den portugisiska ekonomin. iakttagande avde protokollära regler som alltid måste gälla anser jag trots allt ^della engagemang isakfrågan från alla de demokratiskaländernas sida vara viktigare än de eventuella protokollära spörsmålsom kan uppkomma. Herr ^HERNELIUS^(m): Jag delarstatsministerns mening att det väsentliga i sammanhanget är hjälpen åt den somvi hoppas spirande portugisiska demokratin,men det hindrar ^inle an man bör varaangelägen om att iaktta skillnadenemellan all agera som statsminister och att agera som partiordförande. försökte faktiskt bäratvå hattar , och del ärdetta vi har reagerat emot. Samma reagens har förekommit i motherr ^Frydenlunds samtidiga deltagande. Jag tycker att detär oerhört angeläget ^atl man söker undvika varje sammanblandning mellan ^pariifunktion ochfunktionen som regeringschef Jag vill ^lill^stalsministern ställa frågan: Delar statsministern min uppfattningi det avseendet? Ang. uttalandeom statliga bidrag till Herr ^lalman!Självfallet gör jag det, men herr ^Hernelius har ^inle kunnat kritiseradet sätt på vilket jag och den norske utrikesministern uppträdde i Portugal.Han kan inte slå här och säga att vi borde ha vägrat att med den portugisiske presidenten, premiärministernoch utrikesministern diskutera frågan om ekonomi och möjligheten avett eventuellt svenskt bistånd. Deprinciper som herr ^Hernelius anför har jag ingenting emot, och jagiakttar dem så gott det i varje särskilt läge är möjligt. Men eftersom herr^Hernelius inte på någon punkt kan kritisera det ^sätl på vilket vi i företrädde demokratins och de nordiskaländernas intressen blir hans ^principdeklaralioner nog så allmänna. Herr^HERNELIUS ^(m); Det är just sammanblandningen av denena och den andra funktionen som är detbetänksamma, och när man sammanblandar ettbesök ^s'om partichef med utfästelser eller vad som uppfattas som ^utfiistelser^förden räkning i fråga om den kommande valrörelsen i då blir missuppfattningar mycket naturliga. Sådana missuppfattningaruppstod ju också. Hursvårt del är att skilja de bådafunktionerna åt visade ju också de ^tumullartade händelser som utspelades vidherr Palmes ankomst, då två olika partier agerade för att vinna den svenskepartichefens ynnest - eller regeringschefens ynnest, vad vet jag? Tycker herrPalme an det var riktigt? Herr talman!Den konkurrens som uppstod i var entydig, ty man tävlade om vilket avde politiska ^panierna som var attanse Ang. den ^s.k. som den bäste företrädaren för socialdemokratin.Del hade förmodligen ^inle inträffatom jag hade varit moderat. Därmed är den saken alldeles klarlagd. Beträffande den andra frågan vidhåller jag att herr ^Hernelius inte pä någon punkt har ^kunnal kritisera milt eller dennorske utrikesministerns uppträdande.I principfrågor är del alldeles klart ^atl man kan ställas inför besvärligaavvägningsproblem, men del förefaller mig som om herr ^Her^nelius tarsvårigheten med de två hattarna tillutgångspunkt för all städse uppträda i ^chapeau-claque, och del är trotsallt inte meningen. Herr^HERNELIUS ^(m): Det är ju inte nödvändigt att den ena hallen är en ^chapeau-^claque. Vilken av oss två som är närmast till ^atl bära den huvudbonaden vill jag ^inle uttala mig om, och det hör ju heller intehit. Men jag understryker än en gång angelägenheten av att intesammanblanda funktionerna. Och att del uppstod en sammanblandning av de olikafunktionerna framgår ju av hur man tolkade utfästelser om papper - del var regeringen som dåtalade, inte partichefen. Detär just ett exempel på vad som bör undvikas. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang.den ^s. k. lilla jämställdhetsdelegationens sammansättning Herr statsministern erhöll ordet för attbesvara herr ^IVen-^nerfors' ^(m) i kammarens protokoll för den 15 novemberintagna fråga, nr 349, till fru statsrådet ^Leijon, och anförde: Herr ^Wennerfors har frågat statsrådet^Leijon om hon ämnar vidtaga några åtgärderför alt göra lilla^jämställdhetsdelegalionen mera jämställd. I min egenskap av huvudmanför delegationen besvarar jag frågan. Frågan torde avse det förhållandet att, medan denlilla ^jäm"ställdhels-^delegaiionennär den började sin verksamhet bestod av tre kvinnor och två män, fördelningen numera har ändrats till fyra kvinnor och en man. Jag skall vidbyte av ledamot överväga den lämpliga relationen. Herr^WENNERFORS ^(m);