prot · FX09137 · 1974-12-31 00:00:00 — Det gäller ju i alla faltlandets största insjö. Kan inte jordbruksminislern säga någonting konkret omvilka planer som föreligger för att restaurera vattnet i de mesl förorenadedelarna, t. ex. i Kallfiorden? Tillsist: Uddehotmbolaget har i sin senaste redovisning visat alt bolagettredubblat sin vinsl , dä det hade en vinsl på 105 miljoner kronor.Kan man då inte ställa det kravei, att bolaget självi skall klarainvesteringarna för en ny kvicksilverfri fabrik? Eller hur stora vinster skallbolagen egentligen ha för att man skatt kunna ställa krav på dem? Omåtgärder mot föroreningarna i Det är självklart alt regeringen är utomordentligt angelägen om alt viskall skydda vatten, och vi vet ju vad detta i det här sammanhangetbelyder för invånarna runt , för vallenförsörjningen och för fisket. Emellertidkan jag naturiigtvis inte - och det förstår också - nu uttalamig om hur vi skall hanlera ett ärende som för när- Omgarantier för fortsatt drift av .företag som ålagts miljövårdande åtgärder varande är underremissbehandling. får därför låta sig nöja med del svar som jaghar lämnal pä interpellationen och som jag lycker bär vittne om atl vi försökialt vidla alla åtgärder som man bör och skatt vidla i det här sammanhanget. medverkan hoppas vi atl de pågående undersökningarna kommeratl leda fram lill möjligheter för framliden att inte bara förhindra Vänernsfortsalla förorening ulan också alt avsevärt förbättra vatlenförhållandena. HenMAGNUSSON i (vpk): Jag är lacksam för jordbruksministerns positiva inställning; jag harnaturligtvis inte ifrågasatt någonting annal. Men jag skutte ändå vilja ställafrågan: Vad gör regeringen, om litl-mölesgår bolagels planer?Vilka möjligheler finns det då all komma fram lill ett mera posilivl beslut?Jag lycker all jag så kraftigt har dokumenterat - och del veljordbruksminislern också - alt del är en allmän mening bland experter atlnågonling måste göras ät . Vidare kvicksilverulsläpp kan inte tillålas,eftersom det skutte komma all drabba fisket där - och inte bara fisket - pä eltkatastrofalt säll. Jagvill underslryka all blickarna riktas mot regeringen och alt regeringen harell stort ansvar i del här avseendet. Vad händer om fattar eltnegativt beslut? Jag måste säga alt förvånar mig - han måsle ju varaklarl medveien om atl jag inte, innan vi ens har böfiat diskutera remissulfalldi den här frågan, kan slå här och laborera med olika länkbara lösningar somregeringen slulgilligl kan komma alt beslula. Jag föreställer mig atl herrMagnusson har respekt för detta. HenMAGNUSSON i (vpk): Jag är medveten om all del är svårt för en regeringsledamot all kommamed konkreta uttalanden. Jag förutsätter i alla fall som ell slulgilligl omdömeom den här debatten atl jordbruksminislern kommer all vidhålla sin posiiivainställning till själva sakfrågan, även om skulle komma med dlnegalivi beslut. Övertäggningenvar härmed sluiad. § 12 Om garantierför fortsatt drift av företag som ålagts miljövårdande åtgärder Herrjordbruksminislern erhöll ordel för att besvara (vpk)framställda interpellation, nr 132, titt herr arbetsmarknadsministern,och anförde: HerrLövenborg har frågat arbetsmarknadsministern dels om del kan ansesacceptabelt alt elt förelag framför nedläggningshot i samband med krav ommifiövärdande åtgärder, dels om denne i sädana falt kan tänka sig alt stödjakrav om förstatligande för all garantera såväl fullgott inre och yttremifiöskydd som fortsatt drift. Interpellationen harlämnats över titt mig för besvarande. HerrLövenborg lar i interpellationen upp förhållandena vid Rönnskärsverken.Verksamheten där prövas av skall därvid bl. a. bedöma vilka åtgärder förelaget behöver vidla förall begränsa utsläppen av föroreningar från anläggningarna. Vid denna bedömninghar nämnden bl. a. all pröva såväl de krav på olika skyddsåtgärder som förtsfram frän som de åtaganden bolaget förklarat sig villigt attgöra. Nämndens prövning innebär, vilkel uttryckligen framgår avmiljöskyddslagens utformning, en avvägning mellan olika iniressen där hänsynmåste las titt såväl omfattningen av de miljöstörningar verksamheten för medsig som nyttan av verksamheien och kosinaderna för de skyddsåtgärder som kanvara aktuella. Eftersom verksamheten vid prövasav koncessionsnämnden är jag inte beredd alt diskuiera förhållandena i dettasärskilda fall. Delankommer pä samhället alt ange de miljökrav som skall gälla för ell förelagsverksamhel. Det ankommer pä företagel all uppfylla kraven. Huruvida statenskall engagera sig direkl i företagsamhet av olika slag måste från fall tillfalt bedömas med utgångspunkt i den allmänna näringspolitik samhällel villfrämja. Omgarantier för fortsatt drift av .företag som ålagts miljövårdande åtgärder Hen LÖVENBORG (vpk): Jag ber atl fä lacka jordbruksminislern för svarel på mininterpellation. mera utförligl svar var kanske inte alt vänta, och jag villinte anklaga slalsrådel för denna knapphändighet. Mininterpellation mynnade ut i en principiell frågeställning som har spelat enframträdande roll i diskussionen om del bristande inre och yttre miljöskyddetnär det gäller de Bolidenägda . Förelaget har betecknats som enav de stora "miljöbusarna" i vårt land, och från arbelarhäll har mani många olika sammanhang framfört sin oro över vad de olika formerna av utsläpppå längre och kortare sikl innebär både för människors hälsa och för den yttremiljön. Jaghar lalal med arbetare från . Det visar sig alt väldigt mängaerinrar sig hur arbetskamrater svårförklarligt har insjuknat eller avlidit. Härfinns alltså ett uppenbart behov av en vetenskaplig undersökning ochkartläggning av dödsfallen och deras möjliga koppting lill arbetsmiljön iRönnskärsverken. En sådan pågår faktiskt , och jag hoppas att den blir ensignal lill ytlerligare skyddsåtgärder och stärkt aktivitet från fackligt håll. Mennedsmutsningen från gäller inte bara företagets inre miljö. Dengäller i lika hög grad de utsläpp i luft och vatten som har somkälla. Det är framför allt dessa utsläpp som Omgarantier för fortsatt drift av .företag som ålagts miljövårdande åtgärder har gett företagetbenämningen "värl lands störste miljöbuse", även om man bör varamedveien om alt konkurrensen på del planet är ganska hård. 1en myckel vid omkrets har spritt ut sitt gift. I statensnaturvårdsverks yttrande över bolagets ansökan om tillstånd lill utökadprodukiion heter det bl. a.: "är landels störstapunktkälla i fråga om utsläpp av luftföroreningar, särskilt svaveldioxid och enrad olika tungmetaller." I yttrandet redogörs för hur utsläppen av svavelhar försurat sjöar i trakten, hur växlskador av olika slag har kunnalkonstateras. Del finns inte tillräckligl velenskapligl underlag men verkel framhåller,att man inte kan bortse från förgiflningsrisker hos barn när del gällerblyulstäpp, all man har uppmätt en kraftig anrikning av kadmium i växter ochdjur och atl utsläppen av tungmetaller i är oroande stora. Naturvärdsverkethar också gjort en sammanställning av några av de slörsla marodörerna i det härlandet och kommer dä fram till alt släpper ut 40 000 lonsvaveldioxid per är, ot-jekraftverk är god tvåa med ,Skoghallsverken släpper ut och kommer pä fiärdeplats med 8 000 lon. Det visar vilka väldiga kvantiteter det handlar om och altRönnskärsverken tigger i topp. Jagskatt inte ytterligare fördjupa mig i nuvarande syndaregister.Naturvårdsverket har ansett all utsläppen är otitlåttigl höga, och i sambandmed all bolaget kom med sin ansökan om yllertigare ulbyggnad harnaturvårdsverket krävt att botaget skatt se lill atlutsläppen kommer ner till vissa beslämda nivåer saml utreda utsläppensverkningar och lekniskt-ekonomiska möjligheler all yllerligare begränsaföroreningarna. Efler skall det alltså bli en ny prövning. Ensak är att jag lycker atl man är väl generös också från sidanär man exempelvis säger all emissionen av svaveldioxid skall vara minstamöjliga men får vid full produkiion ej översliga 140 lon . Del äringen liten kvantitet det heller. Koncessionsnämndenarbelar nu med della ärende, någol som statsrådet påpekade i interpellationssvaret.Vid en förberedande förhandling i framförde man från bolagetssida en rad invändningar mot mycket moderaia krav och anlyddet. o. m. att del kan aktualisera frågan om en avveckling av hela industrin. Delär delta som har fält arbetarna vid alt reagera, och det var ocksåanledningen lill min inierpellalion. Iell brev titt SAP:s och vpk:s riksdagsgrupper framför Metalls avdelning 209kravet på förstatligande inför en sådan eventualitet. Jag ciierar ur brevet: "Denallmänna meningen bland mötesdeltagarna var all inte i alla delarvar villiga all tillmötesgå minimikrav om förbättring av denyttre miljön. uppfattningen allNaturvårdsverkets krav kan komma all innebära atl förelaget i stället fär böfiaarbeta på en avvecklingsplan. Med kännedom om de utsläpp som förekommer samlall vi har ell ansvar både vad avser kommande barns hälsa samträtlen till forlsall arbeie, anser vi all förelagels vinsler i första handskall användas till all sä långt det är tekniskt möjligt molverka mifiöfarligautsläpp, som säller kommande generationers exislens i fara." Fackföreningsbrevellalar om förelagels vinster, och del är sannerligen inga småsaker. Del bör manhälla i minnet om Bolidenbolaget skulle säga ifrån all man inte har råd allgenomföra den mest långtgående rening av utsläpp och förbättringar avarbetsmiljön som man kan kräva. I fiol redovisade bolaget en vinsl eflerbokslutsdisposiiioner och skaller på inte . Åretdessförinnan var vinsten , och del är alltså en betydandeförbättring. Den vinsten har man bl. a. kammat in genom sparsamhet när detgäller åtgärder för alt skydda den inre och yttre miljön. redogörs för en uppläckt av förelagsläkaren i somhar funnit all tre anslällda vid har dött av bi-hälecancer lill följdav arbetsmiljön i . Det kanske finns fier, och del kanske blir fler ominte föreiagel tvingas till en radikalt ny syn och lill nya och effektivaskyddsåtgärder. Gränsvärdetnär det gäller arsenik är i perkubikmeter luft. De fall som har upptäckts visar hur otitlåttigl högt dellagränsvärde är om man vill skydda arbetarnas liv och hälsa. Dent sänks gränsvärdet när del gäller arsenik till 0,05 milligram.Ingen vet om del är lillräckligl. Jag skulle tro all man måsle ta ännu ett stegför all göra hanteringen riskfri. Men del skall vi kanske inte heller diskuierai del här sammanhangel. Vadsom står klart är all inte känner någon entusiasm för atl satsapengar pä alt förbättra den inre och yttre miljön. Föreiagel har redan myckelpå sitt samvete och måste förmodligen pressas. Statsrådetvill inte ge någon antydan när del gäller frågan huruvida elt förstatligandekan ses som ett alternativ. I den sista meningen av svarel heler det dock:"Huruvida staten skall engagera sig direkt i företagsamhet av olika slagmäste från fall lill fall bedömas med utgångspunkt frän den allmännanäringspolitik samhället vill främja." Detär ju inte hell ovanligt att ställa hypotetiska frägor, och jag vill ställa eni sammanhangel: Om i fortsättningen skulle driva den linjen atlman inte kan eller har möjlighet alt skapa dl fullgott yllre och inremiljöskydd ulan hävdar atl man då måste lägga ned företaget - skulle inte eltöverlagande i ell sådani fall ligga inom ramen för "den allmännanäringspolitik samhället vill främja"? Omgarantier för fortsatt drift av företag som ålagts miljövårdande åtgärder Underdella anförande övertog herr försie vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 13 protokoll 1974. Omgarantier för fortsatt drift av företag som ålagts miljövårdande åtgärder Det föreföll i böfian av anförande som om han förstodatt vi inte kunde diskuiera del här enskilda förelaget och dess verksamhel medhänsyn lill all ärendel ligger under koncessionsnämndens behandling. Jag kannalurliglvis inte heller lämna besked om vad slalen skatt göra ifattkoncessionsnämndens behandling går i den ena eller andra riktningen. Jag harullalat mig rent principiellt, och del lyckle jag all verkade haförslåelse för. renl principielll uttalande kan gärna inte få nägon annankaraklär än den jag gett del i mill svar. Jag kan ju inte generelll stå ochsäga atl i alla de sammanhang där enskilda förelag inte vill forlsallaverksamheien därför all de finner miljövärdskraven för belungande skall slalenla över. Del vore all vara lilel lällsinnig även frän slaiens ulgängspunkl. (vpk): Jag har förståelse för statsrådets sätt all svara när det gäller detkonkreia fallet som befinner sig under koncessionsnämndens prövning, vilkelherr statsrådet hänvisade lill. Vi kan förmodligen inte komma längre i del härläget. Fränsocialdemokratiskt håll säger ni ju all man skall lyssna pä rörelsen. Del ärnalurtiglvis rikligt. Men lyssna då pä rörelsen från Rönnskäri Där hararbetarna i myckel slor enighel drivit en formlig kampanj för atl förmåBolidendbolaget atl vidta åtgärder för all skydda arbetarnas liv och hälsa.Arbetarna är, på grund av många års erfarenheler, misstrogna molBolidenbolagets ambitioner. Man vel att profiilänkandel och snålhet när delgäller yllre och inre miljöskydd har inneburit att arbetare fått sin hälsa förstördoch all arbdskamraler fått gä i graven för . vel man attBolidenbolagel inte bara producerat guld ulan också gett aktieägarnaguldkantade utdelningar. Den vetskapen har inte gjort indignationen mindre. Erriksdagsgrupp har alltså fäll brev frän arbetare. Deras kravär förstatligande. Det är ell principiellt rikligt krav som bör stämma välöverens med de krav som återfinns i det socialdemokratiska partiprogrammet. Päarbdarhåll understryker man jusl all misskötseln beträffande miljöskyddet bordeses som ett ytlerligare argumenl. Man betvivlar att del privatkapitalisliskaföreiagel kommer alt göra de satsningar som krävs. Erfarenheten avBolidenbolagels lidigare agerande gör au jag fakliskt delar den misstanken. Det är självklart atl regeringen har slor förståelse för den oro somarbetarna i känner för den utveckling man nu kan konstalera atlmiljöfrågorna fält. Del är lika självfallel alt vi kommer atl pröva del härärendel, när del blir sä dags, med utomordentligt sl(3r omsorg. (vpk): Jag noterar statsrådets senasle uttalande och skall också föra delvidare lill de arbetare som är berörda. Vi vel all del finns regler och lagaratt följa, men vi vet också all det beviljas många undantag. Vi är glada förvarje skärpning, vafie säll regeringen vitt använda sig av för all gardera sigmol misshushållning med människor, miljö och natur. Men för mig är det ocksåuppenbart atl så länge viktiga industrier befinner sig i privalkapilatisiiskahänder kommer man från del hållel att försöka slingra sig undan de ålgärder somkrävs från arbelarhäll och från samhället. Ombevarande av den levande dragkraften Överläggningenvar härmed sluiad. § 13 Om bevarandeav den levande dragkraften Herrjordbruksminislern erhöll ordel för all besvara () den24 oklober framslällda inierpellalion, nr 133, och anförde: har frågal om jag är beredd all medverka lill all deöverskottsmedel som kvarstår från oljeclearingsnämndens verksamhel ävenutnyttjas för forskning och stöd för bevarande av den levande dragkraflen. Statenstöder häslaveln på flera olika sätt. Som exempel kan jag nämnaatt av anslaget Befrämjande av husdjursaveln disponeras förhäslaveln. anslag höjdes för innevarande budgetår med hänsyn lill denökade betydelse som hästen kan få vid energikriser. Bidrag utgår vidare föratt läcka underskott av verksamheten vid statens hingsldepä och stuleri. Avprisregleringsmedet utgår också som bidrag lill den s. k.ackordshäslorganisalionen. Detstatliga stöd som utgår till häslaveln finansieras således överstatsbudgeten. överskottsmedel är av engångskaraktär.Slöd till häslaveln bör inte finansieras med den typ av medel somoljectearingnämndens överskott utgör. HenÅSLlNG (c): Jag ber atl få lacka jordbruksminislern för svarel på mininterpellation. Även om svaret inte ger någol nytt i sak, noterar jag medintresse all statsrådet har en slulsals om atl slöd till häslaveln inte bör hakortsiktiga moliv, inte vara av engångskaraktär. Problemelför häslaveln, och då i synnerhet den del av verksamheien som inriktas påbrukshäslar, dvs. produktion av levande dragkrafi - har varit föreställningenom förestående avveckling. Den föreställningen kan sägas vara signifikativ förde alltför kortsiktiga perspekiiv som styrt handlandet över huvudtaget i energifrågorna. Häslslammeninom jord- och skogsbruk var strax efter andra väridskriget 600 000. Sedandess har en snabb nedgång skell, och anlalel är Ombevarande av den levande dragkraften nu någol 10 000-lal.Tendensen har därvid varit atl hästens belydelse ökal inom sport- ochfritidslivel, medan den egentliga reserven av dragare är ytterst bigränsad. Enviss begränsad reserv finns i arméns s. k. ackordshäslorganisalion. Avsiklen ärnu all de ca 1 300 hästar som ingår i ackordshäslorganisalionen skall överförasi civil regi. En förutsättning härför är naturligtvis all denna överföringfinansieras på ell rimligt säll. Om införselavgifler på hästar under de tänktaälta omloppsåren inte skutte stå lill förfogande för ackordshäslorganisationensbibehållande, vore del med lanke på denna reservs belydelse moliveral atlmedel från otjeclearingnämnden disponerades för detta speciella ändamål. Delskulle t. o. m. vara motiverat alt bygga ul denna organisalion i den laklefterfrågan på hästar av den här karaktären del moliverar. En fördubbling avorganisationen kunde mycket väl vara befogad ur beredskapssynpunkt. Siffran 3000 har nämnis i sammanhangel som ell realistiskt mål. Fördella speciella beredskapsändamäl vore del alltså enligl min uppfallningmotiverat all la medel i anspråk frän oljeclearingnämnden med lanke på detdirekia beredskapskrav som här finns atl lillgodose. Beklagligtvishar avhäslningen av jord- och skogsbruk gäll så tångl alt speciellaansträngningar måsle vidias för att säkra en reserv av drag-kraft. Underintryck av den allmänna samhällsulvecklingen och politikens inriklning när delgäller bl. a. jordbrukel, har häslaveln lill den del den berör arbetshästarnabefunnit sig i della skede av pessimism, som varit förödande för ulvecklingen.Nu har del dess bättre vänt. Efterfrågan på arbetshästar är nu belydande, mentillgången på avelsmaleriat är ytterst begränsad som en följd av ulvecklingende senasle tio åren. Statsmakternahar ell belydande ansvar för denna utveckling. Det är därför befogat atl enspeciell insals nu genomförs för all förbättra förhållandena. Delta kanförulom genom garanlier för ackordshäslorganisationens bibehållande ske genomökat slöd lill häslavelsorganisationer och till de stödjepunkter för häslavelnsom allfiäml finns och som kämpar med stora svårigheter. Jag tänker t. ex. påden nordsvenska hästens avelscentrum, Wängens hingsluppfödningsanslall. Jaghoppas all jordbruksminislern är beredd all medverka lill en upprustning ochtill nya och bättre förhållanden inom häslaveln. Jag tror all del slår väl isamklang med den allmänna omprövning av jordbrukspolitiken som ärförestående. Dethär kan nalurliglvis synas vara en fråga som är av marginell karaklär. Densamlar slorl inlresse hos människor som är engagerade i sådana här frågor, menden är lika vissl, om man ser den ur bredare perspektiv, nalurliglvismarginell. Den illustrerar emellerlid en utveckling i samhällel som vi i denhär kammaren inte kan vara likgiltiga för. Den markerar en nyförsöriningssilualion, och slutsatsen därav är all vi måsle la lill vara deresurser som finns. Del är inte en fråga om atl gå lillbaka till svunna lider.Del gäller inte all vrida klockan lillbaka. Del gäller mera all i detsuperrationella mönster som har utvecklats också kunna lokaliserabristerna i en leknisk utveckling som haft orealistiska förutsättningar i ettöverflöd pä energi, som inte kommer atl beslå. Detfinns alltså nu anledning au la lill vara även marginella resurser, t. ex. denproduktionsresurs som arbetshästen ulgör. Frågan gäller på vilket säll man kanfrämja en utveckling i den titta skatan som ell komplement och i vissomfattning alternativ till en energislösande teknisk utveckling. Delär mot denna bakgrund befogal med ökal slöd titt forskning och andra ålgärderför all bevara och utveckla användningen av en slam av arbetshästar. Ombevarande av den levande dragkraften Hen i Vrängebäck(m): hästulredning, som tåg lill grund riksdagsbeslutrörande hästavelsfrågor, upptar som främsta mål alt fä fram en kvalildshäst.Till denna del var givelvis bestulet värdefulll. Man har ju också tyckals idessa strävanden. Därom vittnar inte minst den export av varmblodshäslar somförekommil i räll stor utsträckning. Vi skall heller integlömma bort den export av hingstar av kallblodsras som förekom för några årsedan. Den gången gällde del kvaliteten. , sedan vi haft en energikris, ärfrågan annorlunda. gäller del, som också framhöll, åtminstoneell marginellt behov av levande dragkrafi. Vi har ett för litet antaldraghästar av kallblodsras här i landel. Efterfrågan pä väl inkördaarbetshästar är också stor. Därom vittnar inte minst de under sista lidenkraftigt sligande häsipriserna. Således gäller del nu i första handkvanlilelen. Fördet mindre jordbruket och kombinationen jord-skog har hästen som dragare enbetydelsefull uppgift all fylla numera, och den lorde på grund av sligandeoljepriser komma all användas i ännu siörre ulslräckning i jord- och skogsbrukframöver. Hästenär i gallringsskogsbruket, och där besvärliga terrängförhållanden råder,ostagbar som dragare. Del mekaniserade skogsbruket har härvidlag ingenkonkurrensmöjlighet. Vad man anser är atl del allmänna - Slalen - ur renberedskapssynpunkl borde vara iniresserad av en ökad uppfödning avkallblodshästar för dragbruk - utöver det föreliggande behovet. Det bäslabevisel för det ökade intresset är all man numera ute pä gårdarna och i skogenhar böfiat använda de hästar som finns. Jag kan väl förslå alt detla intresseännu inte nätt alla och inte nåll upp till , men man bör väl lyssnatill våra rapporter ulifrån landel. Jagvill också erinra om atl slalsulskoltel och jordbruksutskolid på sin lid varöverens om åtgärder för all lillgodose krigsmaklens och näringslivels behov avhästar. Viär alla överens om atl vi skall spara på energin så myckel som möjligt ochskaffa ersättningsmedel. Vidare skall vi bättre isolera våra bostäder elc. Delligger helt i linje med delta all slalen ställer sig posiiiv och siödjande lill denlevande dragkraflen, dä främst våra kallblodshästar. HenDAHLGREN (c): Jag har inte för vana alt lägga mig i inierpellalionsdebalier, menefiersom jag har ell förfluld i denna fråga vilt jag gärna säga några ord. Jagvar en av de ledamöter som i början av 1960-tatel fick i uppgift all ulredafrågan om slödel titt häslaveln. Ulifrån de direktiv som var givna och medhänsynslagande lill den verklighei som då var för handen avgav ulrednmgen ellenhälligi belänkande, vilkel resullerade i eil riksdagsbeslul som avsevärtförändrade slödel lill häslaveln. Omjag hade haft en positivare framtidsbedömning - för att del skutte ha varitmöjligt skulle del näslan ha behövts siarförmåga - kanske mittställningstagande inte skutte ha blivit som det blev. Bedömer jag förhällanddulifrån dagens verklighet anser jag all ulredningens reslulat och riksdagensbeslut i vissa delar var felaktiga - med utgångspunkt i vad vi nu vet omofiesituationen i världen, energisynpunkter över huvud taget och en delvisfelaktig mekaniseringsgrad i skogsbruket, som har gjort all vi har svårt atlklara gattringsbeständen när vi inte har hästkraft all la lill. Detta skulleenligt min uppfattning göra del önskvärt med en ökad satsning påhäslbeslåndet i landel. Jaghar velal säga della, eftersom jag känner ansvaret för den uiredning somjag dådellog i; efter del tiotal år som har förflutit krävs anpassning till denbistra verklighelen. Jag har förslåelse för atl jordbruksminislern inte finnerdel lämpligt all - som en engångsföreteelse - använda de här diskuteradepengarna.