prot · FX09128 · 1974-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. §2 Ang. bestämmelserna om jordfästning Herr kommunminislern erhöll ordet förall besvara () i kammarens protokoll för den 20 novemberintagna fråga, nr 366, och anförde: har frågat mig vilka beslämmelser som gäller förjordfästning i samband med kremation i fråga om de olika momentens inbördesordning, och vilken bestämmelse som kan utgöra grund för en ijänsteförrätiaresvägran att förrätta jordfästning. Någraegentliga lagbestämmelser i denna fråga finns inte. Hur jordfästning i ordning skall ske föreskrivs i kyrkohandboken, vilken är stadfäst avKungl. Formuleringarna i kyrkohandboken är ej anpassade för jordfästningefter kremation. Den normala ordningen är jordfästning försl och kremationsedan. Delfinns präster som hyser betänkligheter mol all jordfasta ell kre-meral stoft. fråga av denna innebörd bör hänsyn tas lill de föreliggandeomständigheterna, de anhörigas önskemål och prästens åsikter i frågan. Jagvill här tillägga all formuleringarna i kyrkohandboken, som är stadfäst 1942,går långt tillbaka i tiden och återfanns i tidigare kyrkohandböcker innan detöver huvud tagel var på lal att kremera döda. Jag ulgår ifrån all 1968 årskyrkohandbokskommitlé kommer alt beakta denna fråga. FruFR/ENKEL (fp): Jag tackarstatsrådet för svarel. Jagtycker alt det är vikligl alt vi har fäll på pränt hur del verkligen förhållersig. Jag har nämligen frågat på fiera ställen, och man har givit mig helt olikasvar eller sagt att det inte finns några bestämmelser angående della. Statsrådetförslår säkert atl bakgrunden till frågan är ett speciellt fall, då entjänsieförrällare vägrade såväl jordfästning av en kremerad som upplåtande avförsamlingens kyrka för denna akt. Sådana händelser har väckt Slor oro hos enhel del människor, eftersom det kan vara både en etisk fråga och en fråga somkänslomässigt har myckel slor belydelse för de efterlevande att jordfästning kanske i den avlidnes församlings- Därför tycker jagatt det är betydelsefullt att en medlem av kan få bekräftatalt om en kremering har ägt rum, så skall likväl jordfästning kunna förrättas iden avlidnes församlingskyrka. Nusäger slalsrådel all det finns präster som hyser betänkligheter mol alljordfasta ell kremeral sloft. Jag kan acceplera del, och jag lycker all del ärliberall och rikligl all dessa präster får ha sin uppfattning. Men skulle intestatsrådet ändå kunna medverka till alt vi fick en beslämmelse, i likhet medvad som gäller för vigsel av frånskilda, om all det i varie församling skallfinnas en präst som jordfäster ett kremeral sloft och all man i varje fall intesäger nej till alt upplåta församlingens kyrka för delta? Jagkan tala om atl det t. ex. i sjömanslagen slår skrivet alt en befälhavare harskyldighet att ombesörja antingen atl en avliden begravs eller altstoftet föres hem. På en del ställen kan del vara svårt alt få kremering, ochbalsameringen är dessulom myckel dyrbar atl göra. Det kan på det sättet varamycket svårt att få hem stoftet och dd återstår alltså inget annat för deanhöriga än att försöka få en kremering. Jagvill sluta med alt upprepa min fråga titt statsrådet om han inte skulle viljamedverka lill atl det blir en bestämmelse om all del i varje församling måslefinnas en präst som är villig atl åta sig jordfästning av ett kremeral stoft. För det förstavill jag gärna avvakta förslag från den kommitté som sysslar med dessa frågor. Fördet andra vill jag säga att jag inte känner till något fall där del inte gällatt ordna jordfästning efler kremation. Det skedde ju även i del fall som jagtror atl tänker på. Fördet tredje vill jag säga att det just är sådana fall som det , om en som förolyckats, som jag avser när jag förklarar all manskall la hänsyn lill omständigheterna. Jag tror all del är en allmänuppfallning även inom kyrkan all när del föreligger särskilda omständigheter,t. ex. när en svensk församlingsmedlem avlider utomlands, sä skall man intevägra atl jordfasta ell kremeral stoft. Men vi lycker att del är jusl den härtypen av fall som får utgöra undantag från den normala ordningen, med hänsynlill de diska synpunkter man kan ha i denna fråga. FruFR/ENKEL (fp): Vi ärtydligen överens på den här punklen. Jaghann inte nämna fler exempel än del om sjömännen, men della kan gälla mångafler: dels har vi många svenskar som arbetar utomlands, dels har vi turismen.Del kan iniräffa, som någon sade lill mig, både explosioner och andraolycksfall. Och det kan vara fråga om bränder - del har ju hänl för inie sålänge sedan - där det hell enkell bara finns ell kremerat sloft kvar. Mankan länka sig atl fall av den här typen kommer alt öka. Därför är del enliglmin mening viktigt all vi får en beslämmelse som säger att det i varieförsamling skall finnas möjlighet att få jordfästning efter kremation. Det ärockså viktigt au jordfästningen kan ske i den egna församlingskyrkan. För mångamänniskor har del väldigl slor belydelse. Jaghoppas därför all kyrkohandbokskommillén lar upp denna fråga och att del kommeren sådan lilläggsbeslämmelse. Ang.kredilgivningen till egnahemsbyggare i glesbygder 1 de fall somfru åberopar anser också jag alt det är självklart atl jordfäslningskall kunna ske även om sloftei är kremeral. Skulle del visa sig all någonunder de omständigheterna vägrar all jordfäsla, skall jag gärna medverka förändring. Men föreligger mig veleriigi inte någol fall däromständigheterna har varit sådana som åberopar och där vägran harskett. Vi är alltså hell överens i sak. Överläggningenvar härmed sluiad. §3 Ang. kredilgivningen till egnahemsbyggare i glesbygder Herr finansministern erhöll ordel för allbesvara () framställda interpellation, nr 84,och anförde: har frågal mig om vilka ålgärder regeringen avser altvidta för att trygga kredilgivningen lill egnahemsbyggare, som har för avsiktalt uppföra bosläder ulanför planlagt område. Siadshypoteksföreningarnafick tidigare i princip lämna lån lill fastigheter endast inom område förvilket fastställts stadsplan eller bygg-nadsplan eller inom annat kommunområdedär hälsovårdsstadgans särskilda beslämmelser för hälsovårdsiäiort gällde.Efler förslag lill ärels vårriksdag i proposilionen 76 har denna begränsning avsladshypoieks-förenings belåningsområde slopals genom lagändring som trädde ikraft . Det ankommer således numera påsladshypoleksinslilu-tionen all .självständigt bedöma om en faslighet, oavsettvar den är belägen, kan anses utgöra betryggande säkerhei för ett bottenlån.Enligt vad jag har inhämtat har fram till den lån beviljatsbeträffande ca 50 fasligheter som lidigare inie kunde belånas hossiadshypoieks-förening. För de bosladsfinansieraiide kredilaktiebolagenbegränsas belåningsområdena på samma sätt som lidigare gällde förstadshypoteks-inslilulionen. () haremellertid hemställt om godkännande av en ändring i bolagsordningen varigenomäven BOFAB får möjlighet all lämna lån ulan begränsning till vissa belåningsområden.Enligt vad jag har erfarit avser Sparbankernas inieck-ningsakiiebolag () au vidla moisvarande ändring i sin bolagsordning. Nr 128 Slopandei av regler om belåningsomräden för sladshypoieksinsiiiuiio- Tisdagenden "" bostadsfinansierandekredilaktiebolagen kommer au medföra ''kreditfrågan för egnahemsbyggare kan lösas i många fall där det li- --------------- digareinte var möjligi för instituten atl lämna lån. Ang. kreditgivning- påpekaatt regeringen i den till årets hösiriksdag avlämnade proposilionen en tillegnahems- angående riktlinjer för bostadspolitiken föreslagit vissa åtgärderför all byggare i glesbygder förbättra belåningen av nybyggda småhus. Iproposilionen föreslås all möjligheten alt fördjupa del statliga bostadslånetskall vidgas för orter där del finns betydande svårigheter all erhållabottenlån. Vidare föreslås i proposilionen alt en kommuns bedömning av enbebyggelses lämplighet bör vara avgörande även för möjligheten att erhållastatligt bostadslån. Kommuns ansvar för kredilriskbedömningen kombineras därvidmed ett ökat kommunalt ansvar för förlust på stalslånet. HenFÅGELSBO (c): Jag ber all få lacka finansminislern för atl jag har fått mininterpellation besvarad. Dettaär en viktig fråga för dem som vill bygga bostad ulanför stads-planerat omrrådeeller så kallad hälsovårdstätort. Det har ju som sagts lidigare varit omöjligtatt fä hypolekslån för sådana bosläder. Och bankerna har där inte heller elleri varje falt högst ogärna efler färdigställande av en bostadsfaslighet velatligga kvar med lån. Därförvar del ett steg i rätt riktning då fattade del i svarel åberopade beslutetom sådan ändring i reglerna för siadshypoteksföreningarna att den lidigarebegränsningen av deras belåningsområde slopades. Jagblev nog litet fundersam i alla fall, när jag hörde atl lån inte beviljats förmer än 50 fastigheter. Hur många som har sökt lån vet man ju ingenting om. Menvi vel all här finns ell mycket stort uppdämt behov. Det är många sökande somtidigare inte har fåll sina låneframsiällningar till sladshypolekskassanbeviljade. Därför tycker jag all lån lill 50 fastigheter ärpraktiskt taget ingeniing. Jagundrar hur informationen har fungerat i della fall. Del är välkre-diiinstituien och de lånesökande själva som får hålla reda på den härsaken. Delsägs också i finansministerns svar atl i proposilionen lill årets höstriksdagföreslås att "möjligheten alt fördjupa del statliga bostadslånet skallvidgas för orter där del finns belydande svårigheter alt erhålla bottenlån".Det står också i propositionen all bostadssiyrelsen skall ange orter därsärskilda fördjupningsregler skall gälla. är någol som vi kanske fåråterkomma lill . Men eftersom finansminislern lalar omdessa fördjupningsregler i svarel, skulle jag vilja fråga om finansministernredan vid della tillfälle kan nämna någol om vad reglerna kan innebära. 1 fråga om prakliskl taget alla de lägenheter där statslån är beviljadehar sladshypolekskassan meddelat positivt beslut. Däremot är jag medveten omatl del kan finnas vittor, egenfinansierade och belägna på sädana områden, därsladshypolekskassan har vägrat län. Det senare kan ha sin förklaring däruii attstadshypoteksföreningarnas utlånings-möjligheter hell enkell varit begränsade medhänsyn till den situation vi har på kapitalmarknaden och de anspråk somställs på slals-hypoteksinslitutionen alt förmedla de långa bottenlånen. Nuharjag fäll en framställning från BOFAB. Vid institutet är samlade en rad avlidigare självständiga inteckningsinstilul som vill ha Kungl. Maj:ls tillståndalt få gå ul med samma generösare regler som gäller försladshypolekskassan. Regeringen kommer all behandla del ärendel i stulet avmånaden. Jag kan redan nu säga atl jag inte ser någon anledning atl hantera delannoriunda än vi har hanterat frågorna om lättnader i avseende påsladshypolekskassan. Dådel gäller fördjupningen av statslånen har det systemet tillämpats framför allli norra efter särskilda prövningar i de individuella fallen. Desärskilda prövningarna får man räkna med även i fortsättningen, och vad somsägs i bostadsministerns proposition är ingenting annal än alt man fränregeringens sida rekommenderar en generösare bedömning än lidigare i deenskilda fallen just på de här orterna. Ang.företagens skyldighet att lämna uppgifter till statliga myndigheter HerrFÅGELSBO (c): Jag ber att få tacka för de kompletterande upplysningar jag har fått.Vi hörde också vilken inställning finansminislern har lill BOFAB. Vi får alltsåhoppas all de egnahemsägare som den här saken gäller verkligen skall få denlångivning de önskar för sitt bostadsbyggande, sä alt de kan få avlyft ochbygga ute pä landsbygden om de sä vill. Överiäggningenvar härmed sluiad. företagens skyldighet att lämna uppgifter till statliga myndigheter Herr finansminislern STRÄNG erhöll ordel för atlbesvara i (fp) framställda interpellation,nr 105, och anförde: i har frågat mig dels om jag avser att ta någotinitiativ för att påskynda arbetet i utredningen om företagens uppgifispliki,dels om jag är beredd att ge ulredningen i uppdrag all i en andra etapp ta uppfrågan om ersättning till förelagen för deras medverkan vid uppgiflslämning ochskatieuppbörd. Ulredningenom förelagens uppgifispliki har redovisal den del av uppdraget somavser bl. a. uppbördsförordningens bestämmelser Nr 128 om ränta och restavgift. Utredningens förslag har legal lill grund för Tisdaeen den propositionen159 , som överiämnats lill höstriksdagen. "'"8" behandlar nu frågorna om rationalisering av företagensuppgifts- Enligl vad jag inhämtat kommer utredningen med Ang. företagens sinslutbetänkande under förslå halvårel 1975. Del finns därför inte an- skyldighet att lämna ledning för mig att ta någol sådant initiativ som avses i inlerpellanlens uppgifter till statliga första fråga, dvs. alt påskynda uiredningsarbdd. myndigheter Belräffande ersäitningsfrågan vill jag underslrykaau föreiagen kom- penseras för sill arbeiemed skalleuppbörd genom de ränlevinsler forelagen gör när de disponerarlönlagarnas skall från avlöningslillfällei fram lill inbeialningsdagen ochullagen indirekl skall fram lill lidpunkien för deklarations avlämnande. Motbakgrunden härav är jag inte beredd all ge ulredningen i uppdrag atl ta uppersättningsfrågan. HerrERIKSSON i (fp): Frågorna om arbetsgivares uppgifts- och uppbördsskyl-dighel hardiskuierais i . Jag har här dl viktigt dokument -del ärallmänna bered ni ngsuiskotteis utlåtande nr 1965. Del var då som man,med anledning av molioner av m. fi. fl., iförsta och andra kammaren enhälligt begärde en utredning "beträffandesamordning och förenkling av de uppgifts- och uppbördsskyldighder som av delallmänna ålägges företagen", som del slår i yrkandel från utskottet. Manvar hell ense om del. Däremol var man inte helt ense när del gälldeersättningsfrågan. Efter den här beställningen i slutet av vårriksdagen år1965 gick del , och sedan tillsatte finansminister uiredning som fortfarande arbetar. Del kan vara intressant alt citera ellpar tre meningar ur direktiven för den utredningen. Där säger finansministern: "Syftetmed ulredningen bör i första hand vara all efler genomgång av ruiinerna påvarie område överväga vad som kan göras för au åliggandena skall bli så liielbelungande som möjligt. Härvid bör beaktas att också myndigheterna har eltstarkt inlresse av atl beslämmelserna är utformade så atl förelagen och andrakan fullgöra sina skyldigheter på dl enkelt och rationellt sätt. En reform sommedför en sammanjämkning av de nu i olika avseenden tillämpadetidsintervallerna och lidpunkterna och som vidgar möjligheterna all använda elloch samma grundmaterial för skilda ändamål skulle säkerligen verka i sådan riktning." Jagvågar säga all del är kolossall många föreiagare som vänlar på dl besked frånulredningen i den rikining som finansministern antydde när han för snari fem årsedan lillsatie ulredningen. 1svarel säger : "Enligt vad jag inhämtat kommer ulred ningen med sill slutbetänkande under första halvårel 1975. Det finns därför inte anledning för mig atl ta något sådant inilialiv som avses 8 i inlerpellanlens första fråga." Del jag avsågvar elt påskyndande av Jagtackar för svarel och konstaterar hur bestämd finansminislern är i sillpåslående au slulbelänkandel kommer första halvårel näsla år. Del vore faklisktell bra säll all fira 10-årsjubileel av den lidpunkl då beställdedenna uiredning, . 1de molioner som jag omnämnt och som resullerade i utredningens tillsättanderedovisas en del uppgiftsskyldigheier. Jämför man arbetsbördan för förelagarnadå och finner man all den har vuxit oerhört. Ulredningenbegärde i början av sitt arbete statistik från överuppgiftslämnandd. Då var del - jag belönar all del gäller 1971, nu är siffrornasaken ännu högre - 93 myndigheier och kommiliéer som begärde in uppgifter frånförelagen. Tillsammans slälldes 707 olika krav på förelagen all lillhandahållauppgifter. fyllde förelagen lillsammans i nära 49 miljonerblankdier med över en miljard frågor. Delär självklart all förelagen, inie minsl de mindre och medelslora, uppleverkravet på uppgiftslämnande som en slarki växande börda. Många av de mindreföretagarna måste la kvällar, nätter och lill hjälp för all fylla i allablankeller. Del kan vara inlressanl all observera all en del förelag harnoierai den lid som de lagt ned på alt fylla i alla blankeller. Jag har fåttdel av några sådana noteringar sedan jag slällde inlerpellaiionen vidhöslriksdagens början, och jag skall ge ett par exempel. Ellförelag med 35 anslällda kommer fram lill au man lagl ner 542 arbelslimmar påuppgiftslämnande förutom att en del uppgifter beträffande momsredovisning ochliknande lagls ul på en bokföringsbyrå. annat företag med 50 anställdalämnade en statistik över alt gått åt för atl fylla i blanketter ochredovisa uppgifter som begärts in. Motden bakgrunden finns del siarka skäl för min andra fråga i interpellationen:Är finansministern beredd all ge ulredningen i uppdrag att i en andra etapp taupp frågan om ersällning lill företagen för deras medverkan vid uppgiftslämningoch skatieuppbörd? FinansminjsterSlräng svarar på halva frågan - om skalteuppbörden - och hänvisar tillkompensation genom all förelagarna erhåller ränlevinsler. Jiig skall inte gåin på del utan bara konstatera alt det inie lämnas någol besked om den andradelen av frågan - belräffande uppgiftslämning. Jag som haren optimistiskläggning vågar kanske tolka så all han inte är helt främmande föratt ge tilläggsdirektiv till utredningen om all del skall utgå viss ersällningför den del av uppgiftslämnandd som företagen inte har kompensation för.Uppgiftsbördorna ulöver skatieuppbörd, momsredovisning m. m. är faktisktväldigl stora. Av de 707 uppgiftskrav från olika håll - som jag nämnde - var209 från . Andra stora uppgiftsinfordrare var statenspris- och kartellnämnd, försäkringsinspeklionen m. fl. Jag iror ändå au jagvågar hoppas att finansminislern och jag är hell ense om all här uiförs enmycket arbelskrävande uppgiftslämnandeinsais ulan någon som helst ersällning. Ang.företagens skyldighet att lämna uppgifter till statliga myndigheter Nr 128 Jag vågar kanske också lolka svarel så, alt vi är överens om all vi Tisdaeenden '" förenkla och tvinga fram samordningar närdet gäller frågor och Är det ändå inte så, , all en viss kostnad för dessa frågorskulle göra atl man tänkte sig för ytlerligare: Kan vi inte samordna Ang. förelagens dethela, kan vi inte förbilliga del genom all rationalisera så all olika skyldighet att lämnamyndigheter samlidigl siäller samma frågor och på så vis underiäilar uppgifter till statliga för företagarna? Jag tror att en ersällning skulleinnebära en koslnadspress myndigheter som verkade i den rikining som finansminislern varinne på i sina direktiv Tillsist vill jag med tillfredsställelse notera att arbetsmarknadsministerBengtsson lämnade dt besked vid Företagets dag i Göleborg för någon månadsedan, där han lovade all ta upp frågan om den strida strömmen blankeller frånbl. a. stadiga myndigheier lill förelagen. Jag hoppas all finansminislern heltdelar arbelsmarknadsminislerns villighet atl göra allt för atl minskablankeltslrömmen. Jag hade en mycket bestämd känsla av alt inlerpellanlen drog alldelesför långt gående slulsalser om samstämmigheten mellan honom och mig, i varjefall i den senare delen av frågeställningen. Avinlerpellanlens inlägg kan del synas som om det här är ell tioårigt drama, somnu möjligen skulle kunna få sin upplösning 1975. Det är väl rikligl atl fråganaktualiserades första gången , men sedan har ju isamband med molioner i del här ärendel ålskilliga gånger avvisal just deönskemål som inlerpellanlen framför. Delvar som regeringen tillsatte ulredningen, och på en punkt menar jagatt del fanns anledning all göra den ulredningen. Del måsle ju vara önskvärt uralla synpunkter atl de uppgifter som företagen åläggs alt lämna inte onödigtvisinkräktar på deras trånga arbetsmöjligheter och vållar demkoslnader. Därför var det intressant och angelägel att göra en översyn för allse om man kunde rationalisera del uppgiftslämnande som i allt väsentligt harandra moliv än del man syftar på när man talar om företagens skyldighet atlredovisa skatieuppbörd. Del försju ständigt fram nya önskemål, framför alllfrån den här kammaren, om utredningar i det eller det avseendet, och alla dessautredningar brukar mynna ul i all man vill ha dl statistiskt underlag för sinaslulsatser. tvingas alltså oerhört somen direkl följd av beställningar från - där i Arvikahar varit en av dem som gärna lagt in beställningar - att göra en hel delförfrågningar hos förelagen som nalurliglvis kan vara besvärande för dem. Viär emellerlid på den här punklen ense om au man inte skall belasta företagenöver hövan och atl i den mån man kan rationalisera de här uppgifterna skallman göra det. Delta om detta. En annan sak är företagensskyldighet alt vara något slags uppbördsmän för staten i fråga omlöntagarnas skatt - det gäller både direkl skall 10 och mervärdeskall - och fullgöra det arbelel utan ersättning. diskuterat de frågorna häri kammaren inte bara ulan, tror jag, och varje gång haft sammauppfattning, nämligen au del arbelel .får kompenseras via de ränlevinslerförelagaren gör när han omhänderhar de anställdas medel ulannågon egen ränlekosinad. Jag har också kommii lill den sluisalsen all om manskulle börja arvodera företagarna för deras arbeie med skatieuppbörd ochsamtidigt belasta dem med räntekostnader för den tid de behåller delöneanställdas pengar, så skulle företagarna nog föriora på den kuppen. Senast1973 har dessa frågor moiiohsvis förts fram lill skalleutskoliet, som i ganskaklara verba har avvisal tankegångarna. Därför är det senare avsnittet i mittsvar atl lolka på del sället alt jag i den frågan har en hell annan uppfattningän inlerpellanlen. Jag kan alltså inte tänka mig alt förelagarna får enspecifik ersällning för sill omhänderhavande av skalleuppbörden. Ang.företagens skyldighet att lämna uppgifter till statliga myndigheter Hen HOVHAMMAR (m): Frågan om ersällning lill företagen för uppgiftslämnande är, som herrEriksson i sade, ingen ny fråga. Jag vill erinra om att det tillåreis riksdag har väckls många motioner som tagit upp ärendel om ålgärder föratl förenkla och underlätta företagens uppgifls-och uppbördsskyldigheler.Därvid har även frågan om ersättning lill företagen för dessa prestationerånyo aklualiserals. HerrSlräng sade alt denna fråga har varit uppe både 10 och , och del ärmöjligt. Men frågan är minsl lika aktuell som tidigare, vilket jag oftafår belägg för när jag träffar föreiagare runt om i landel. 1flera av dessa molioner har också ersättningsfrågan kopplats samman med fråganom möjlighelerna atl via en prissällning av uppgifisinsam-landei m. m. fåunderiag för en selektiv styrning av medelstilldelningen lill myndigheier genomviss kosinadsprövning av en del rutiner. Ellersäiinings- och prissätiningssystem borde därför kunna utformas så - del ärmånga ense om - all del gav förelagen en rättvis kompensation föruppgiftslämnande och uppbördsarbete efter arbetsinsats. skulle deanslagsbeviljande organen kunna erhålla effektiva men enkla hjälpmedel för enstyrning av förvaltningen i syfte all begränsa upp-gifiskraven pä föreiagen ochslarki prioriiera de vikligare uppgifiskraven. En ersättning för arbetsinsatsersom uppgiftsplikten påfordrar tror jag alldeles säkert skulle öka företagensmotivation all bistå förvaltningen med statistikuppgifter och även med uppbörd. Specielltde mindre och medelstora fördagen är i direkt behov av en rejäl kompensationför sina relalivi sell stora arbetsinsatser. Här kan kosi-nadsersäliningen ävenbli ell bidrag lill all skapa resurser inlernl eller för att anlita externatjänster för att klara dessa åligganden som är mycketkomplicerade. Alla som har sullil och plitat med de här blankellerna vel atldet inte alltid är så särskilt lätt all klara av detta arbete, om man nu skallägna det tillbörlig uppmärksamhet, vilket jag förulsäller att man gör. Nr 128 Sett ur myndigheternas synvinkel skulle alltså ersättningar lill upp- Tisdaeen den giflslämnarnauppfattas som kosinadsrestrikiioner och därigenom också