prot · FX0930 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är klart att om de svenskakommunisterna är osäkra om detta och diskuterar det, då går vi andra tillutländska erfarenheter. Vi finner då att man ingenstans har kunnat förena ettsocialistiskt samhällsskick med demokratiska fri- och rättigheter. Socialismenhar alltid införts till priset av att oliktänkande har förföljts, ochförvägrats rätten att uttrycka sin mening. När dessutom det svenska ledningdeltar i manifestationer av enighet med det i ,är det givetvis svårt för den svenska allmänheten att inse, att man ändå skulleha olika uppfattningar i en sådan grundläggande fråga som demokratins innebörd.Det ligger ganska nära till hands att tro att man har en gemensam syn i denfrågan när de två partierna gör sådana gemensamma framträdanden som man hargjort. Det förvånar väl ingen att kommunisterna nu försöker kommaifrån detta, genom att hänvisa till andra uttalanden som man har gjort, och somär av en annan innebörd. läste här upp vad han hade sagt i enartikel i om att reaktionära åsikter enligt hans uppfattninginte skall bekämpas med hjälp av censur och förtryck. Det är klart att han har gjort sådana uttalanden, och detär i och för sig intressant som en nyhet. Det normala är ju att kommunisternahar slagits för yttrandefrihet för sig själva när de har varit i opposition.Men det har inte hört till vanligheten att man också har talat för yttrandefrihetför människor med en annan uppfattning, och det är ett framsteg att man gördet. Men detta är ju inte bara en fråga om vi har personligtförtroende för och några andra kommunister, när framträder med åsikter som svär helt och hållet mot dem som han harframfört. Det är också en fråga om vad den kommunistiska ideologin säger. Jagför min del tror att Norrskensflammans uttalande, som jag här har citerat, ärett riktigare uttryck för den kommunistiska ideologin, än det stycke som herrHermansson läste upp ur sin artikel i , där han också talar omatt olika, t. o. m. reaktionära, åsikter skall få framföras. Problemet för herrHermansson är naturligtvis att företräda en kommunistisk ideologi ochframträda med åsikter som är gångbara i dagens svenska samhälle, där man intehar någontingtill övers för förtryck och totalitärt tänkande. På en punkt kan man säga att det finns ett gemensamtinslag hos och en del andra som har framträtt med protester motgrundlagsförslaget, nämligen just i dessa för kommunismen så karakteristiskaanspråk på att företräda folkets sanna vilja gentemot en eventuellriksdagsmajoritet. Detta är ju totalitära ideologiers centrala tankegång, ochden har vi mött även i en del andra inlägg i debatten. En av deaktiva i opinionen från höger i detta sammanhang säger: "Dragkampen mellan folket och politikerna pågår. Röstningsprotokollet från riksdagsdebatten om den nya grundlagenkommer att avslöja huruvida folkets representanter i företräderfolket eller ej." Det är alltså samma anspråk här på att företräda folket,trots att man inte är utnämnd av någon annan än sig själv. Jag är övertygad omatt vi i denna kammare är medvetna om att vi får följa vår egenuppfattning och infe kan vara alldeles säkra på vad som är uppfattningen hos enmajoritet av medborgarna om de är tillräckligt informerade och över huvudtaget har någon uppfattning i vissa frågor där vi har att ta ställning. Men vimåste ändå ta ställning, trots att det finns andra som själva utnämner sig tillde rätta uttolkarna av folkviljan. Ni som angriper , säg gärna att vi har fel i sak,och ge oss argument för en annan uppfattning, men utnämn er inte själva tillföreträdare för folket. Det tror jag inte att någon av oss här blir övertygadav. Det sägs också i detta angrepp på behandlingen avgrundlagsfrågan, att här har träffats en kompromiss, politikerna har gjort upp- och det skulle vara något felaktigt. Ja, det är inte lätt för politikerna attvara till lags. När vi inte lyckas bli eniga, när vi inte kompromissar utan fören intensiv debatt, heter det att politikerna käbblar för mycket och attpolitikerna borde kunna enas lite bättre. EnUgt min uppfattning är det oftaangeläget i synnerhet i ett land som , där inget parti har egenmajoritet - att försöka enas, och nå samlande lösningar. Och som det har sagts här tidigare det är särskiltangeläget att man har en sådan strävan när det gäller spelreglerna förpolitiken, reglerna för landets och för kommunernas styrelse. Om man inteförsökte enas, skulle majoriteten driva igenom sin vilja mot minoritetensönskan. Sedan, om majoriteten växlade, skulle den nya majoriteten kanske ändrareglerna. På det viset skulle man riskera ständiga växlingar fram och tUlbaka,när det gäller förutsättningarna för styrelsen och det politiska arbetet. Detär väl ingen som på allvar önskar en sådan utveckling. Och vill man inte det, blir slutsatsen att man måsteuppmana politikerna och partierna att försöka enas och nå samlande lösningar.Då duger det inte att sedan, när partierna har lyckats med detta, komma ochsäga att kompromissandet i och för sig skulle vara något felaktigt. Det kan tilläggas att i dagens situation i den svenskariksdagen är det angeläget, att vi även i andra frågor söker nå samlandelösningar. Det är en smula betänkligt om en sådan strävan även av företrädareför partigrupperna i kallas för "schackrande" o. d. Om vi intekan kompromissa, då kan inte den svenska demokratin fungera. Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. Ny regeringsform och ity riksdagsordning, m. m. gälla ävenom vi hade ett tvåpartisystem, som en del önskar sig, därför att de hoppas attdet skulle producera s. k, handlingskraftiga regeringar. Vi ser för övrigt attdet inte är så lätt att få garantier för sådana regeringarens med ett såfruktansvärt orättvist valsystem som i ; där en tredje kraft nu tvingarsig fram. Inte ens med ett tvåpartisystem skulle vi kunna undvara kompromisser.Skillnaden skulle då bara vara, att kompromisserna träffades inom i ställetför mellan partierna. Det finns nämligen inget land där det bara råder tvååsikter i alla frågor. Då är det från aUmänhetens synpunkt en fördel attkompromisserna görs meUan partierna, ty då kan allmänheten se vadkompromissandet innebär och vid nästa val påverka utfallet av dem, i denfolkrepresentation som då träder till. Tanken att vi skulle kunna komma ifrånkompromisser i en folkstyrelse som skall ta hänsyn till olika människorsuppfattning är en illusion. Att människor har olika uppfattningar och måste tahänsyn till varandra kan vi inte heller i ett demokratiskt samhälle kommaifrån. Till dem som anser att grundlagsförslaget ger för litetskydd åt de medborgerliga friheterna och rättigheterna vill jag slutligen säga,att arbetet slutar inte i och med det beslut som snart kommer att fattas. Detfortsätter - ja, det har redan böriat i den tillsatta utredningen.Stöd det arbetet! Visa att ert engagemang för dessa frågor som har kommit litetplötsligt för oss politiker, inte slutar lika plötsligt i och med att den nyagrundlagen är antagen. Visa att intresset finns kvar även efter det attIB-debatten har blåst över. Och visa att er vilja därvidlag kan ta sig uttrycki ett konkret engagemang inte bara mot någonting, utan även/ö> bestämdaförbättringar i grundlagen! Det finns alltså en utredning som enligt sina direktivskall försöka vidga och fördjupa medborgarskyddet. Men vi har också i dendebatt som förts, och även här i kammaren , märkt ett motstånd mot attgöra aUvar av den tanken. I kunde man t. ex. läsa attfri- och rättigheterna ges det säkraste grundlagsskyddet om folkets valda ombudtolkar dem. Men den som kan fälla en sådan kommentar, har inte förståttinnebörden i ett grundlagsskydd för friheter och rättigheter. Meningen medgrundlagsskyddet är just att inte bara genom ett beslut vid ett endatiUfälle skall få fastställa eller ändra innebörden av dessa rättigheter. Detär inte som skall tolka dem, utan det måste också finnas enlagprövningsrätt. Vi vet att det finns en sådan, och den måste finnas kvar ochsannolikt också förstärkas. Ingen har kunnat förklara hur ett förbättrat skyddför medborgarnas friheter och rättigheter i grundlagen, mot tillfälligariksdagsbeslut, annars skulle utformas. Det beslut som strax kommer att fatta är ettviktigt steg för att fördjupa den svenska demokratin. Men det arbetet gårvidare, och jag ser det som en stor liberal uppgift att ytterligare stärkaskyddet för de mänskliga friheterna och rättigheterna i grundlagen. Överiäggningen var härmed slutad. Konstitutionsutskoffets betänkande nr 6 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1175 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. yttrade: De vid betänkandet fogadeförslagen Upptas vart för sig. Propositioner gavs på dels antagande, dels förkastande avdetta förslag, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren antar det genomkonstitutionsutskottets betänkandenr 8 anmälda förslaget tUl regeringsform röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren förkastat ifrågavarande förslag. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på dels antagande, dels förkastande avdetta förslag, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Förslaget till ändring i successionsordningen Propositioner gavs på delsantagande, dels förkastande av detta förslag, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren antar det genom betänkandenr 8 anmälda förslaget till ändring i successionsordningen den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren förkastat ifrågavarande förslag. Försök med manuskriptfria riksdagsdebatter Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Förslaget till ändringar i tryckfrihetsförordningen Propositioner gavs på dels antagande, dels förkastande avdetta förslag, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. § 6 Föredrogs betänkanden: Nr 9 med anledning av framställning i propositionen 1974:1om anslag under verksamhetsområde för /75tiU partistöd Nr 10 med anledning av motion angående det kommunala partistödet Nr 11 med anledning av framställning i propositionen1974:1 om anslag under verksamhetsområde för budgetåret1974/75 tUl vissa kostnader i anledning av allmänna val Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 7 Försök med manuskriptfria riksdagsdebatter Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 12 med anledning av motion om försök med manuskriptfriariksdagsdebatter. I detta betänkande behandladesmotionen 1974:6 av () vari hemställts att skullebesluta att ge talmanskonferensen i uppdrag att i den utsträckning denna kundefinna lämpligt göra försök med manuskriptfria överläggningar vid riksdagenssammanträden. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1974:6. HertSJÖHOLM (fp): Det här är ett förslag från mig om atttalmanskonferensen skulle få i uppdrag att göra försök med manuskript friaöverläggningar här i . Jag tycker att det är ett bra förslag.Konstitutionsutskottet har avvisat det med en mycket konstig motivering eUerrättare sagt utan någon motivering alls. Utskottet anför bara att det har tagitställning till förslaget tidigare och då var emot det och kommer att vara det ifortsättningen också. Det är den mest träaktiga konservatism man kan tänka sig:vi har en gång tänkt på ett visst sätt och kommer att tänka så i fortsättningenockså! Jag skall utbe mig en förklaring om den verkligamotiveringen när utskottets talesman kommer upp i talarstolen. Det finns, somjag ser det, förnuftiga tankar bakom förslag. Vi skulle på det sättetotvivelaktigt kunna förkorta debatterna i . Detta system tillämpas idet engelska parlamentet, där ledamöterna inte får ha manuskript med sig italarstolen. I den tyska förbundsdagen i finns en regel som säger atttalmannen får bestämma att talarna inte skall ha manuskript. Åtminstone alla avgående talmän säger att de är irriteradepå manuskriptläsandet, som ofta innebär att man talar förbi varandra ellerupprepar argument. Jag har upplevt här i kammaren, när en fråga har diskuteratsav tio ledamöter, att nummer elva kommer upp och förklarar vUket ämne vidiskuterar, vilket faktiskt är ganska onödigt på det stadiet! Det heter i betänkande attriksdagen har avslagit motioner om förbud mot att tala frånmanuskript. Såvitt jag vet har det åldrigt rests något krav på förbud motmanuskript, utan det har alltid föreslagits att det skulle ske på försök.Talmanskonferensen skulle få i uppdrag att exempelvis pröva hurdebatterna tar sig ut utan manuskript. Jag tror man skulle få mycketomedelbarare och spontanare debatter, dvs. verkliga debatter i stället förlånga uppläsningar som går förbi varann. skall inte vara någon sortsplattform för oratoriska utsvävningar, utan vi skall diskutera sakfrågor, geoch ta argument som hugger tag i varann i stället för långa utläggningar. JagskaU med spänning avvakta den verkliga motiveringen från ,för en sådan finns inte i utskottsbetänkandet. Jag skall, herr talman, be att fä yrka bifall tiU motionenså att jag inte glömmer bort det. den 27 febraari 1974 Försök med manuskript fria riksdagsdebatter Under detta anförande övertog herrandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Den här debatten skall i varie fall inte pågrund av mig bli lång . Utskottet har inte funnit anledning att införa någrarestriktioner i denna fråga. Det står var och en fullt fritt att gå upp ochtala utan manuskript eller med manuskript. Den friheten tycker vi attledamöterna alltjämt skall få ha. Med den motiveringen ber jag att få yrka bifall tillutskottets förslag. HerrSJÖHOLM (fp); Det var inte mycket tUl motivering det heUer.Den var föredömligt kort. Det är den enda komplimang jag kan ge . Motionens mening är, även om den också är kort, att viskulle få livligare och kortare debatter så att vi slapp sitta här ,som vi ju ofta får. Har inte någon synpunkt på detta?Skulle man kunna vinna något eller tror att jag har feli min uppfattning att det skulle bli kortare sammanträden och livligaredebatter? Det är väl ändå eftersträvansvärt, ? Ändring i stadgarna för Stiftelsen tionsutskottet tror kanske inte att det skulle bli fallet. Jag saknar fortfarande enmotivering. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels motionen nr 6 av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 12 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 6. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 8 Ändring! Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 4 i anledning av motion om ändring i stadgarna för StiftelsenRiksbankens jubUeumsfond. I detta betänkande behandladesmotionen 1974:360 av herrar Alemyr (s) och i (c) varihemställts att 4 § sista stycket i stadgarna för Stiftelsen fick av motionärerna föreslagen lydelse. att i anledning avmotionen 1974:360 beslutade om ändring i stadgarna för Stiftelsen enligt utskottets förslag, innebärande att ledamot ellersuppleant i styrelsen för denna fond vid ordinarie val fick omväljas i de fallhan tillhört styrelsen längst under de tre senast gångna kalenderåren. Reservation hade avgivits av herrar () och ()som ansett att utskottet bort hemställa, att skulle avslå motionen1974:360. Anledningen till betänkandet nr 4 frånfinansutskottet är en motion, som herrar Alemyr och i harväckt och där de hemställer om ändring av stadgarna för Stiftelsen jubileumsfondnär det gäller valbarheten för de av utsedda ledamöterna. Denuvarande bestämmelsernas innebörd framgår av utskottsbetänkandet. Där kan manäven se att det skedde en ändring av bestämmelserna medanledning av en skrivelse från stiftelsens styrelse. Utskottet har vid behandlingen av motionen kommit tUl denslutsatsen att man inte bör ha någon kategoriklyvning, och utskottet har därförinte tUlstyrkt motionsyrkandet om olika bestämmelser för olika grupper. Däremothar utskottsmajoriteten tillstyrkt en ändring så tUl vida att spärren för omvalflyttas från två till . Den reservation som är fogad till betänkandet av demoderata utskottsledamöterna går ut på ett avslagsyrkande. Det är huvudsakligentre skäl som vi har åberopat härför. Vi tycker först och främst inte att enmotion av en enskild ledamot är tillräcklig grund för en ändring av stadgarna.Som jag nämnde har det så sent som skett enstadgeändring, och det kan vara till viss skada för anseende omsådana här ändringar kommer litet för tätt, speciellt om man kan misstänka attändring skett för att tillgodose någon enskild ledamots intressen. Vi tyckerockså att om det finns saklig grund för en ändring bör ett initiativ utgå frånstiftelsens styrelse. Det är de huvudargument som vi använt oss avi reservationen, och jag ber att få yrka bifall tiU densamma. Ändring i stadgarna för Stiftelsen HerrÄSLING (c): Utskottet har vid behandlingen av motionen360 av och i funnit att behovet av attbibehålla och understryka betydelsen av kontinuitet i det här styrelsearbetetär värt att beakta. Vi har därför funnit skäl till att tillstyrka viss ändringi stadgarna för stiftelsen. Ändringen innebär att vid val av ordinarie ledamot skallledamot eUer suppleant få omväljas ifall han tillhört styrelsen längst under detre senaste kalenderåren. gäller en begränsning . Utskottsmajoriteten har också funnit det angeläget attuttala att den i stadgarna inskrivna principen om viss cirkulation i styrelsenaUtjämt skall gälla. Enligt majoritetens mening bör det då inte göras någonskillnad mellan olika medlemmar i stiftelsens styrelse. Det har därför intefunnits skäl att tiUstyrka motionen i den del där det föreslås att någraspärrar mot omval inte alls skall gäUa för vissa grupper av ledamöter ochsuppleanter i styrelsen. Jag ber att få yrka bifall tiU utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar ochSöderström, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten för ATP Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemstäUan i betänkandetnr 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifaUit reservationen av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 9 Föredrogs betänkande Nr 3 ianledning av motion om översyn av skatten på automatspel Nr 1 med anledning av propositionen 1974:2 angåendeutgifter på tiUäggsstat tUlriksstaten för /74 inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde Nr 2 med anledning av propositionen 1974:2 angåendeutgifter på tUläggsstat tUlriksstaten för /74 inom verksamhetsområde Nr 3 med anledning av propositionen 1974:1 med förslagtill stat för försvarets fastighetsfond för /75 Nr 4 med anledning av propositionen 1974:1 med förslag tUlberedskapsstat för försvarsväsendet för /75 Nr 1 i anledning av motioner om slopande i vissa fall avsocialförsäkringsavgiften tUl folkpensioneringen Nr 2 ianledning av motion om obligatorisk begravningsförsäkring Nr 3 i anledning avmotion angående förmåner enligt försäkringen för tilläggspension till försäkradmed ej pensionsgrundande sjukpenning Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. §10 Beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten för ATP Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr 4 ianledning av motion angående beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten förATP. HerrRINGABY (m): Den fråga nu har att taställning till är egentligen ganska intressant. grundarsig på motionen 1291 av . Den gäller beräkningen av den framtidaATP-pensionen. Till utskottets betänkande har endast fogats ett särskilt yttrandeav mig och , men det kan kanske finnas anledning att återkommatill denna fråga längre fram. Den pension en löntagare skall få en gång i framtidengrundar sig som bekant på den inkomst han haft under förvärvstiden.Pensionsgrundande är också de belopp som utgått från den aUmänna försäkringensom ersätter inkomstbortfall. Det gäller ersättning från arbetslöshetsförsäkring,föräldraförsäkring osv. När man nu mer och mer går in för ett system medarbetsgivaravgifter och socialförsäkringsavgifter, vilka skall betalas avarbetsgivaren, tar man därmed faktiskt bort pengar ur den lönepott, som skallligga till grund för löntagarens framtida pension. Detta måste få konsekvenserju mer man arbetar med ett system baserat på arbetsgivaravgifter. Bara denfyra-procentiga arbetsgivaravgiften betyder att man lyfter bort 4 miljarderkronor ur lönepotten. Dessa är då inte längrepensionsgrundande. Ännu mer uttalat blir detta förhållande genom exempelvisden senaste socialförsäkringsavgiften på med direkt uppmaning tilllöntagarna att hålla tillbaka sina lönekrav i motsvarande grad. På det sättetflyttar man också pensionsgrundande pengar över tillstatskassan. Det får ekonomiska konsekvenser för den anställde när han en gångi framtiden skall uppbära pension. Det här kan inte vara tillfredsställande i långa loppet.Vi vet att det kommer ett förslag om en skattesänkning vilken skallfinansieras med arbetsgivaravgifter. En eventuell arbetslöshetsförsäkringkommer också att finansieras på samma sätt. Det blir en sänkning avpensionsåldern som också, enligt vad det ryktas, skall finansieras med sådanahär avgifter. Allt detta innebär att det pensionsgrundande underlaget förlöntagarna minskar. Man kan ju inte använda pengarna två gånger,både till arbetsgivaravgift och till lön. Ju mer man använder sig av sådana häravgifter, desto mindre blir utrymmet för lön och därmed också för pension.Löntagaren får alltså betala sådana här avgifter med en sänkt pension iframtiden. Om man skall fortsätta att införa sådana här avgifter måste helaATP-systemet göras om. Det här är en ny vinkling på ett problem som vi intetidigare har diskuterat i kammaren men som vi förmodligen får stor anledningatt återkomma till när det blir ännu fler arbetsgivaravgifter. Frågan ärockså intressant mot bakgrund av LO:s resonemang att löntagarnas skatter skallförvandlas till en arbetsgivaravgift. grundas löntagarens pension på hansbruttoinkomst. Överförs inkomstskatten till en arbetsgivaravgift blir dennainte pensionsgrundande. Vi har emellertid inte framfört några krav på åtgärder; vihar ingen reservation. Jag tror dock det finns anledning att återkomma till denhär problematiken längre fram. Jag har velat anföra dessa synpunkter nu för attkammarens ledamöter skall få tillfälle att fundera på denna fråga. Jag trornämligen att det kommer att uppstå problem om vi fortsätter att höjaarbetsgivaravgiften och socialförsäkringsavgifterna, vUka aUtså skall betalasav arbetsgivarna. Beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten för ATP 10 protokoll 1974. Beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten för ATP HerrKARLSSON i (s):