prot · FX0956 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för . § 2 Om ATP-pension för utländska medborgare vid arbete iSverige Herr socialministern erhöllordet för att besvara i (s) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 136, och anförde: Herr talman!- i har frågatom jagar beredd att vidta åtgärder för att säkerställa icke svenska medborgaresrätt tUl ATP-pension i de fall denna förvärvats genom arbete i . Förvärvsarbete i grundar numera rätt till ATP på iprincip samma vUlkor för svenska medborgare och i bosatta utländskamedborgare. Den nu ställda frågan torde gälla om pensionsgrundande inkomst förATP kan fastställas för år för nordiska medborgare som då var bosattamen inte mantalsskrivna i . Bakgrunden är att försäkringsdomstolen 1966 och1967 fastslog dels att den nordiska konventionen om social trygghet vartUlämplig i fråga om ATP, dels att mantalsskrivning inte var en förutsättningför att pensionsgrundande inkomst skulle beräknas för nordisk medborgare. Medanledning härav föreskrev i ett cirkulär till deallmänna försäkringskassorna och de lokala skattemyndigheterna att nordiskamedborgares rätt att få pensionsgrundande inkomst fastställd för utanansökan skulle tas upp till prövning. uttalade försäkringsdomstolen i en dom altprövning av nordisk medborgares rätt att få pensionsgrundande inkomstfastställd i enlighet med 1966 och domar då endast kunde avse år 1966och senare år. Ansökningen i målet att pensionsgrundande inkomst skullefastställas för avslogs därför. Sedermera har emellertid försäkringsdomstoleni februari innevarande år i ett annat mål uttalat att sådan prövning kunde avseår fr. o. m. 1960 då lagstiftningen om ATP trädde i kraft. På grund härav harriksförsäkringsverket underställt försäkringsdomstolen frågan om ändring kanske i det mål som avsågs med dom. Enligt vad jag inhämtat har satt igång en undersökning om möjligheterna att vidta sådana åtgärder att pensionsgrundandeinkomst kan fastställas för år i sådana fall som här avses. De härberörda frågorna är således nu föremål för de tillämpande myndigheternasbehandling. i (s): Jag ber att få tacka socialminister svaret. Om A TP-pension för utländska medborgare vid arbete iSverige Ang. reglerna för invalidtillägg från försäkringskassa Anledningen till min fråga är att antalet invandrare frånvåra nordiska grannländer är relativt stort. Varje misstanke om attsärbehandling förekommer måste undanröjas snabbt. Statsrådets svar innebärenligt vad jag förstår att nu kommer att åtgärda frågan.Jag vill då uttrycka förhoppningen att den utlovade undersökningen snart lederfram till regler som garanterar de berörda invandrargrupperna deras rätt tillpension. Jag ber änen gång att få tacka för svaret. Överläggningen var härmed slutad, § 3 Ang. reglema för invalidtillägg från försäkringskassa Herr socialministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 29mars intagna fråga, nr 140, och anförde: har frågat om jag anser attreglerna för invalidtillägg från har entillfredsställande utformning. har som resultat av ettutredningsuppdrag från regeringen lagt fram förslag till omfattandeförbättringar av invaliditetsersätlningar m. m. från folpensioneringen.Utredningsförslaget, som finns publicerat i stencilserie1974:1, remissbehandlas . Som framgår av socialdepartementetshuvudtitel i årets statsverksproposition är avsikten att efter remissbehandlingenla upp bl, a, denna fråga till prövning med sikte på en proposition till åretsriksdag. Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Anledningen till att jag ställde den är ett fall i Smålanddär en polioinvalidiserad man plötsligt fått sitt invalidtillägg indraget. Jagville därför veta om myndigheterna fått senare direktiv än de som gällt från1963, men detta kan icke utläsas av svaret. gällande regler har varitatt om vederbörande i sin dagliga tillvaro måste ha hjälp för att kunna klarasina personliga angelägenheter, t, ex, uppstigning från bädden eller läggning,måltider, personlig hygien eller liknande, så utgår invalidtillägg utöverpension. För indragning av invalidtillägget erfordras en väsentlig förbättringi vederbörandes hälsotillstånd. Om myndigheten avser att dra ininvalidtillägget, anser jag att myndigheten bör införskaffa säkra indikationerpä en stadigvarande förbättring och att föredraganden införpensionsdelegationen, som handlägger ärendet, genom personligt besök i hemmetskall förvissa sig om de faktiska förhållandena och göra sin bedömning irelation till föreliggande läkarintyg. Av sjukdom hårt drabbade människor böricke utsättas för den ytterligare psykiska press som ett ekonomisktosäkerhetstillstånd alltid medför. Den avstatsrådet aviserade ändringen i författningen hoppas man går i liberaliseranderiktning, och även om den icke kan börja tillämpas förrän börhandläggarna av hithörande frågor se positivt på aktuella fall . Det ärangeläget att samhället hjälper de människor som genom sittinvaliditetstillstånd icke själva kan klara sig. Ju längre de kan skötas ihemmiljö och utan intagning på sjukhus, desto trivsammare är det för patienten;och det blir även billigare för samhäUet, Därför avvaktar man nya ochliberalare bestämmelser, varvid man hoppas att även vissa andra kategoriermänniskor än de rörelsehindrade kan komma i åtnjutande av invalidtillägg avvarierande storlek - jag tänker t, ex, på döva. Jag ber än en gång att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga, av vilket framgår att berörda människor kan se framtiden an med visstillförsikt, åtminstone vad gäller de ekonomiska sammanhangen. Om rättshjälp för kostnad för skiftesman Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om rättshjälp för kostnad för skiftesman Herr justitieministern ordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 1 35, och anförde: i Malmö-har frågat mig varförman avstått från att låta kostnad för skiftesman omfattas av beslutadlag om rättshjälp. fråga gäller spörsmålet om av domstolutsedd skiftesman vid bodelning i anledning av äktenskapsskillnad bör fåersättning av allmänna medel för sitt arbete. När behandladerättshjälpslagen uttalade justitieutskottet atl man borde överväga en ordningsom innebär, att de förmåner lagen ger kompletteras med regler varigenomersättning tiU särskilt utsedd skiftesman i princip betalas av allmänna medel.Riksdagen gav Kungl, Maj:t tiU känna vad utskottet anfört (rskr, 1972:205),Spörsmålet övervägs inom . Jag räknar medatt ställning till frågan kan tas , i (vpk): Grundtanken med den allmänna rättshjälpen ärju att den hjälpberättigade skall få sådana kostnader ersatta som ingår i avlagen för olika fall förutsedda normala procedurer. Även om skiftesmannainstitutionen inte är något ståendeinslag i tvister av här berört slag, tillhör den ändå de utvägar som det imånga fall får anses lämpligt och därmed också normalt att tillgripa. Det är långt ifrån alltid den bästa lösningen, att det itvist om sådana materiella värden som det gäUer enbart blir en förhandlingmellan partsombuden eller, om förhandlingen misslyckas, ett domstolsavgörandeutifrån parternas yrkanden, 1 förhandling och yrkanden frestas inte sällanombuden till onödiga överslag, antingen i form av eftergivande av klientens rimliga rätt eller i form av taktiskt motiverade men i sak Ang. privat dataregistrering av telefonsamtal överdrivnaoch obilliga yrkanden. Den ömsesidiga misstänksamheten mellan parterna itvister av det här slaget gör ju ofta alt det faller sig svårt för dem att hysaförtroende för motpartens ombud. Om man för in en neutral i sädana tvister kan det visa sigvara ett betydligt mer lyckat grepp. En skiftesrran har som obunden av parternaen större distans och en större auktoritet och kan lättare hävda vad som ärrimligt. Det kan underlätta en överenskommelse och därmed naturligtvis ocksåspara kostnader både för de rättssökande och för samhället. Eftersom skiftesman alltså utgör ett både normalt ochmotiverat inslag i rättsproceduren, bör kostnaderna därför rimligen omfattas avrättshjälpslagen. Det är utomordentligt tillfredsställande attjustitieministern nu aviserar ett initiativ i frågan, och jag skall därför nöjamig med en förvånad, kompletterande fråga om varför man inte övervägde dettaredan när lagen utarbetades. Jag vill svara i attenligt rättshjälpslagen kan man få biträde i mål om äktenskapsskillnad, och detinnebär att biträdet i viss utsträckning också kan få ersättning för sittsysslande med bodelning, när en lösning av bodelningsfrågan haft betydelse förmålet i övrigt, TUl en del har alltså denna situation beaktats. Man kan dra paralleller, om man vill göra det. Vi har t,ex. inte ansett oss kunna ta med bouppteckning i den allmänna rättshjälpen. Detrör sig här om kostnader som skall delas, när det gäller bouppteckning avdödsbodelägarna och i det här aktuella fallet av makarna. Det var dennatveksamhet som gjorde att vi inte tog med detta, och det är också dennatveksamhet som gör att det behövs överväganden för och emot innan man kan kommafram till en lösning. i (vpk): Det är självklart att någon gräns måstefinnas mellan de kostnader som de enskilda parterna får ta på sig och det somsamhället står för. Men när det gäller kostnader för sådana procedurer,handlingar eller utredningar som kan sägas utgöra ett stående och mer ellermindre nödvändigt eller lämpligt inslag i rättsproceduren är det väl ocksålogiskt och rimligt att de någorlunda konsekvent omfattas av rättshjälpslagensbestämmelser. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. privat dataregistrering av telefonsamtal Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den28 mars intagna fråga, nr 137, och anförde: har frågat vad jag anser frånintegritetsskyddssynpunkt om privat registrering av telefonsamtal med hjälpav Gällande bestämmelser i 4 kap. .8 § ombrytande av post-eller telehemlighet tar sikte endast på det meddelande som ärunder befordran, dvs. i detta fall telefonsamtalets innehåll. I den mån det ärfråga om en privat registrering av vissa yttre förhållanden i anslutning tillett telefonsamtal,.t, ex, från vUken apparat.ett samtal utgår, mottagarenstelefonnummer och samtalets längd,, torde det sålunda inte kunnagöras gällande att åtgärden kan vara straffbar. Det torde emellertid intebehöva råda något tvivel om att en privat registrering av nu angivet slag ändåkan ge anledning till vissa farhågor från integritetssynpunkt. Eftersom dethär i praktiken ytterst gäller förhållanden på arbetsplatser förutsätter jagatt hithörande problem kommer att uppmärksammas av de fackligaorganisationerna. För egen del är jag också beredd att noga följa utvecklingenpå detta område och vid behov i lämpligt sammanhang ta upp frågan omytterligare åtgärder från samhällets sida. Ang. privat dataregistrering av telefonsam tal Jag ber att få tackajustitieministern för det positiva svar som han har gett på min fråga. Jag ärglad över att landets justitieminister så klart ger uttryck för den instäUninghan hyser, nämligen att det är olämpligt att tillgripa den här typen avdataregistrering av de anställdas telefonsamtal. Bakgrunden tUl min fråga är de planer som vissa företaghar att med hjälp av datateknik registrera alla telefonsamtal från anknytningsapparatersom är anslutna till företagets telefonväxel. Registreringen innebär inte någontelefonavlyssning sådan är ju som framgår av svaret icke förenlig medgällande lag men utgör dock enligt mitt förmenande ett alltför långtgåendeingrepp i, de anställdas personliga integritet. Avsikten är nämligen att påmagnetband låta registrera från vUken apparat samtalet har ringts, och detinnebär indirekt att man registrerar vem som har ringt samtalet. Vidare noterastill vem samtalet har ringts, hur länge samtalet har pågått och vad samtaletkostar. Dessa magnetband kan sedan databehandlas, och man kan få fram listoröver vilka abonnenter personalen har ringt till, vem som har ringt osv. De företag som överväger att skaffa denna form avsofistikerad personalkontroll motiverar detta med alt man önskar nedbringa sinatelefonkostnader. Detta vällovliga syfte kan man dock enligt mitt förmenandeuppnå med betydligt enklare och från integritetssynpunkt mera tUltalandemetoder. Enkelt är ju t, ex, att spärra anknytningsapparaterna för utgåenderikssamtal och låta personalen beställa sådana samtal via växeln. Då kan denanställde debiteras eventuella privatsamtal. Ett företag som hyser planer i den här riktningen ärSveriges Radio, När det gäller ett massmedieföretags registrering av t, ex,uppringda personer, kan det åtminstone teoretiskt länkas att mari med hjälp avdenna dataregistrering kan spåra uppgiftslämnare som enligt tryckfrihetsförordningenhar rätt till anonymitet. Jag vill alltså fråga om inte justitieministern anseratt det är i konflikt med tryckfrihetsförordningen om ett massmedieföretaginför denna kontroll. Om tidigareläggning av vissa vägarbeten De anställda och deras organisationer har liksom jagreagerat mycket skarpt mot tanken att låta dataregistrera utgåendetelefonsamtal. Jag menar också, liksom justitieministern, att det är uteslutetatt ett företag kan införa ett dylikt system mot de anställdas vilja. Ytterstär det ju ändå en fråga som berör arbetsmiUön, och jag menar att i ett alltmertekniskt sofistikerat samhäUe måste man se till att dessa nya moderna tekniskahjälpmedel används med omdöme. Det var också detta som var bakgrunden till dendatalag som fattade beslut om förra året. Vi kan naturligtvis inte bortse från att enarbetsgivare kan ha ett visst intresse av att förhindra missbruk om det finnsmöjligheter tiU fri telefonering. Men jag håUer med om att man,när man skall försöka göra det, måste finna sådana former att man inte kommer ikonflikt med integritetskraven. Jag kan inte här ge några anvisningar om detta,jag kan bara upprepa att vi under alla förhållanden uppmärksamt skaU följautvecklingen så att man i detta arbete inte kommer i konflikt medintegritetssynpunkterna på ett otillbörligt sätt. Jag tackar för det här senastepåpekandet från justitieministern. Den datalag som fattade beslut om förra året ochsom fullt ut träder i kraft innevarande år, innebär ju att man måsteha tillstånd för personbaserade dataregister. Det är något oklart huruvida mankan betrakta detta system som ett personbaserat dataregister. Men bakom varjetelefonanknytning finns dock en människa, och enligt min uppfattning kan mananvända datalagen för att stoppa denna form av kontroll. Enligt datalagen skallman ju inte tillåta register när det är fråga om ett otiUbörligt intrång i denpersonliga integriteten. Jag drar den slutsatsen av justitieministerns positivasvar att han liksom jag menar att detta är en form av otillbörligt intrång iden personliga integriteten. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Om tidigareläggning av vissa vägarbeten Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 132, och anförde: har frågat mig om jag villmedverka till att arbetet med väg som från trafiksäkerhetssynpunkt iexceptionellt hög grad är i behov av ombyggnad så.som exempelvis vägsträckanmellan i och Öslavall på - tidigareläggs ochskyndsamt kommer till utförande. För vägnätets utbyggnad upprättas enligt väglagstiftningenlänsvisa flerårsplaner som omfattar . Enligt vägkungörelsen skall flerårsplanerna revideras vart tredjeår, vilket innebär att gällande flerårsplaner skall ses över under år 1975.Därvid får prövas vilka projekt som med hänsyn till framkomlighets- ochtrafiksäkerhetsförhållandena på befintliga vägar, omfattningen av andraangelägna vägprojekt och den förväntade medelstillgången bör tas in iflerårsplanerna för kommande femårsperiod. 1 de direktiv som Kungl. Maj:t lämnade ochlänsstyrelserna tUl ledning för upprättande av de nu gällande flerårsplanernaföreskrevs bl. a. att sådana vägförbättrande åtgärder som kan antas höja trafiksäkerhetenskall ges hög prioritet. Om tidigareläggning av vissa vägarbeten (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. mellan och Ange kunde vara en utmärktinkörsport till , om hela sträckningen var i normalt skick. är dettyvärr inte så. Sträckningen är på vissa ställen av sådålig kvalitet att bilister som kommer söderifrån föredrar att köra vägen överSveg för att nå , trots atl detta blir en omväg på ungefär 8 mil. Att vägen är i uruselt skick visas, anser jag, av att intemindre än fyra totalhaverier och ett stort antal dikeskörningar skett där underden gångna vintern. Kanslichefen i har uttalat sig på föUandesätt om vägens beskaffenhet: "måste man vara något av enmästerförare i stjärnklass för att klara sig från dikeskörningar och kollisionmed person- och lastbilar." Vägen har naturligtvis inte enbart betydelse för turismen.Befolkningen i de aktuella områdena är nästan helt hänvisad till bilen somtransportmedel. För gott och väl drog SJ in persontrafiken perjärnväg mellan och , och man talade då om upprustning av väg 83 somalternativ, men ingenting har aUtså hänt . transporterar domänverket, SCA och ochAla timmer på den aktuella vägsträckningen, vUket ytterligare belastar en redandålig väg. Vid den uppvaktning som representanter för ochAnge kommuner gjorde hos ställde sig generaldirektörOlhede positiv till en upprustning av väg 83. Via AMS skall man nu försöka få pengar för att kunna sättai gång vägarbetet. Tills vidare bör man då avvakta hur AMS ställer sig. Klartär emellertid att de aktuella sträckningarna av väg 83 måste åtgärdas. Vad beträffar den av nämnda väg83 RamsjöÖstavall kan jag hålla med om att standarden på vägen inte ärtillfredsställande. Trafiken på vägen, som uppgick till mellan 200 och300 fordon , kan inte anses vara av alltför betydande omfattning.Frågan om en förbättring av vägen - vilken alltså inte ingår i nu gällande Om förslag till beträffande stängselsky Idighet vid järnväg flerårsplan får prövas vid den författningsenliga revideringen avflerårsplanerna. Och jag vill gärna tUlägga att såväl kommunerna somlänsmyndigheterna har vid sina bedömningar av aktuella objekt i det här områdetprioriterat åtgärder på andra vägar, nämligen vägarna 84, 310 och 315 samtövriga delar av väg 83 mellan och Ange. Det kan vara värdefullt att ha det i minnet när mandiskuterar vad som skall göras i ett område av denna karaktär, där kommuner ochlänsmyndigheter fram till nu aUtså har haft en annan prioriteringsbedömning änden som kommer fram i fråga och inlägg. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Om förslag till beträffandestängselskyldighet vid järnväg Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara ' (m) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 138, och anförde: har frågat mig om jag, medhänsyn till att allt fler nya bostadsområden växer upp i direkt anslutning tiUej inhägnade järnvägslinjer, är beredd vidta sådana åtgärder att redaninnevarande års riksdag föreläggs proposition med anledning av det i november1973 avgivna utredningsförslaget angående stängselskyldighet vid järnväg. Utredningens betänkande.Stängselskyldighet vid järnväg, är föremål för remissbehandling.Remisstiden utgår . I avvaktan på remissinstansernas yttrandenär jag inte beredd att göra några närmare uttalanden om tidpunkten förställningstagandet i frågan. HerrLEUCHOVIUS (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga rörande stängselskyldighet vid järnväg inombostadsområde. har vi en lag av är 1945 som reglerarstängselskyldighet för mot betande tamdjur, men några reglereller andra föreskrifter rörande skydd för människor, främst då minderårigabarn inom bostadsområden som Ugger intill en järnväg, finns inte. Anledningen till att jag framställt min fråga är att detinte minst inom min egen hemkommun har inträffat fleraolyckstillbud där lekande barn sekunden innan ett tåg rusat förbi med 140 kmhastighet har räddats framför loket. Det har även hänt attbarn som lekt på banvallen har placerat stenar och annat skräp på rälsen,vilket kan förorsaka allvarliga olyckor. är det så att varken SJ eller kommunen rent juridisktär ansvariga för att skyddsåtgärder vidtas för att minska sådana olycksrisker,och denna fråga är heller inte ny utan har under åtskilliga år föranlett tvisteroch konflikter mellan kommuner och SJ. Ingen av parterna har ansett sig skyldigatt svara för stängselkoslnaderna. har dock en utredning lagt Utredningen har arbetat länge, ända , och föreslår nuvissa åtgärder. a. skall SJ ha ansvaret för att stängsel sätts upp, menkommunerna skall vara med och betala en del av kostnaderna härför. Jag har medmin fråga bara velat få fram ansvarsskyldigheten på något håU. skyller manpå varandra och ingenting händer. Men är alltså frågan under arbete genomatt den är utsänd på remiss, och jag hoppas nu bara att man så snart sommöjligt kan vidta åtgärder för att skydda barn och även tågresenärer för dekatastrofer som eljest kan inträffa. ' Jag tackarän en gång för svaret. Om åtgärder mot viss affärsverksamhet överläggningen var härmed slutad. § 8 Om åtgärder mot viss affärsverksamhet Herr handelsministern erhöllordet för att besvara' () i kammarens protokoll för den 7 marsintagna fråga, nr 106, och anförde: har frågat mig, om jag är bereddvidtaga åtgärder för att komma till rätta med de negativa följderna av denaffärsverksamhet som företag av typ Holiday Magic bedriver. Samhället söker på olika sätt skydda medborgarna mototillbörliga affärsmetoder. Detta har tagit sig uttryck bl, a, i särskildlagstiftnin'g på flera områden. Hit hör lagen om otiUbörlig marknadsföring, somtillämpas i första hand av konsumentombudsmannen (KO) och av ,KO har granskat den affärsverksamhet, som avses i den ställda frågan, och i ettfall underställt vissa marknadsföringsåtgärder prövning.Domstolen fastslog att åtgärderna var otillbörliga och förbjöd företaget attfortsätta med dem. Jag har erfarit att KO med stöd av domstolsutslaget förtframgångsrika förhandlingar med andra förelag med liknande verksamhet och attmyndigheten noga föUer den fortsatta utvecklingen på området. Jag finner därförinte anledning att för dagen vidta några ytterligare åtgärder. Allra först ett tack till handelsministernför svaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är det förhållandet, att företag ivårt land bedriver marknadsföring med en kombination av vamförsäUning ochtjänsteutnämningar. Jag vUl starkt understryka att denna typ av marknadsföringär ett främmande element i svenskt affärsliv, och det har också påtalats. Somhandelsministern påpekade har t. o. m. viten blivit utdömda. Men möjligheterna att kringgå lagbestämmelserna tycks varastora. Man gör mindre ändringar och undgår på det sättet att betala de vitensom kan hota. Faktum är att denna verksamhet fortgår i annan form, trotsmarknadsdomstolens utlåtande . Huruvidaden här sortens marknadsföring än så länge bara bedrivs av den 4 aprU 1974 Om åtgärder mot viss affärsverksamhet ett ellerett par företag kan vi i den här debatten lämna därhän. Det principielltbetänkliga är att en verksamhet av här påtalad art ogenerat kan fortgå. Även omvåra svenska företag inte i första taget brukar anamma de utpräglat amerikanskaaffärsmetoderna, löper vi risken att fä en uppluckrad inställning tUldetta det som inte är förbjudet är ju tillåtet. Eftersom konsumentombudsmannen och välkänner förhållandena och ändå inte gjort några ytterligare ingripanden sååterstår då frågan om inte just dessa våra övervakningsmyndigheter borde fåbättre befogenheter till sin disposition. Jag berännu en gång att få tacka för svaret. Det är inget fel på de befogenheter somkonsumentombudsmannen och har för att beivra den här sortensaffärsverksamhet. Svårigheterna ligger på ett annat plan. Problemet är att ide domar som skrivs åstadkomma en tiUräckligt alltäckande formulering som kanförhindra att man återupptar verksamheten på annat sätt och i andra former menmed likartade syften. Vad detta illustrerar tycker jag att skallfundera på ett slag. Det illustrerar nämligen de svårigheter som uppstår närman skall försöka att i detaU reglera affärsverksamhet.