prot · FX0941 · 1974-12-31 00:00:00 — andra fråga gällde lärarutbildningen, ochjag skaU sluta med att säga något om den. När vi i departementet påbörjar vårtarbete med direktiven till utredningen - det har vi inte gjort ännu men skallgöra det när vi har fått skrivelse i ärendet - så kommergivetvis också de områden som tog upp att tas med. Visserligen harman starkt betonat de skolsociala frågorna, men självfallet kommer också sådanafrågor som hur man skaU lära ut och viUca kunskaper och färdigheter som skallläras ut att tas med i den övergripande översynen av lärarutbildningen somplaneras Ang. studieavbrotten i gymnasieskolan, m. m. FruSUNDBERG (m); Jag tackar fru statsrådet , inteminst för detta sista om lärarutbildningsutredningen. Vi skall med intressefölja såväl direktivens tillkomst som utredningens arbete. sade att av de platser somärreserverade för 16-åringarna nu är besatta. Men vad som är det intressantaför mig att få reda på är hur många av de eleverna som är 16-åringar. Hur mångaav de platser, som man har angivit som så och så stor procent avantalet platser i förhåUande tUl antalet 16-åringar, är besatta av I6-årjngar?Och hur stor andel av dessa är 16-åringar som går direkt från ? Detär det som är det intressanta. Vidare sade att jag kanske inte menaderiktigt vad jag sade om statistik, när jag talade om att man sätter inspecialkurser i stället. Nej, det menade jag kanske inte. Men jag måste erkännaatt jag nu har blivit misstänksam. Vore det inte redigare att också istatsverkspropositionen redovisa att så och så många går vidare direkt eftergrandskolan och får en elva- eller tolvårig utbildning? Härtill kommer sedanantalet sökande till specialkurser. De kan givetvis vara 16-åringar, men de kanockså vara 30-åringar som går till den ordinarie gymnasieskolan respektivetill specialkurserna. Den siffran tycker jag är intressant att få reda på. Likaså sade att den återkommandeutbUdningen, alltså elevernas möjligheter att komma tillbaka igen, är mycketvärdefuU. Ja, där är vi helt överens. Men jag vill fråga: Hur kommer de åter?Att de gör det borde ju visa sig i den kommunala vuxenutbUdningen. Vi har intemer än de fria studieförbunden och den kommunala vuxenutbUdningen att erbjuda plus möjligheterna att gå in i den ordinarie gymnasieskolan. Men det finnsingenting där som tyderpåatt vi når de 16-åringar, som är ute 5 protokoll 1974. Ang. studieavbrotten i gymnasieskolan, m. m. iförvärvslivet ett eller och som alltså har hunnit bli 1 7 eller 1 ,och får dem att påbörja sina gymnasiala studier igen. 1 varje fall har vi ingasiffror på att vi har lyckats med det. Jag vill därför fråga om statsrådetanser det vara angeläget att vi siktar på en elva- eller tolvårig sammanhållenutbildning i vårt land. Har kanske målsättningen ändrats, så att begreppetsammanhållen nu är borta och det huvudsakliga är att vi får en elva- ellertolvårig utbildning och att man kanske t. o. m. anser det vara av värde att ettavbrott görs i studierna? Om vi skall uppnå målet att ge av16-åringarna en elva- eUer tolvårig utbUdning tror jag att vi måste understrykaatt den i huvudsak skall vara sammanhållen. Vi kan aldrig komma upp till dessaprocenttal, om vi i första hand skall satsa på en återkommande utbildning. Jag kan förstå att det inte finns några uppgifter omantalet AMS-elever i gymnasieskolan. Men jag frågade också om man påskolöverstyrelsen och i departementet har uppmärksammat de problem som uppstiirgenom att det sker ett dubbelarbete av ochskolöverstyrelsen vid inrättandet av specialkurser av olika slag. Statsrådet sade att det fanns 17 000 tomma platser. Jagvar försiktig och högg t:iU med 10 000; jag var medveten om att detta var ettför lågt antal. Detta visar att kostnaderna för de outnyttjade resurserna ärännu större än jag tidigare anförde. TiU sist; Har man mot bakgrund av förändringen av antaletsökande till olika ulbUdningar övervägt att se över innehållet i deyrkesutbildande linjerna och att eventuellt göra dem mera attraktiva för degrupper som inte alls får någon utbildning, genom att minska den teoretiskaundervisningen? Mot bakgrund av vad statsrådet sade om den förändradeefterfrågan viU jag säga att jag tror att själva teoretiseringen - det visarockså Örebroundersökningen utgör ett hinder för många elevers val avUtbildning eUer för fullföljandet av den. Först ett tiUrättaläggande av ett litetmissförstånd. Siffran , som jag nämnde, avsåg den andel 16-åringarsom sökte till gymnasieskolan. Gymnasieskolan är dimensionerad för av16-åringarna. av 16-åringarna skulle alltså få rum där om allasökte. Dels gör nu inte alla det, dels konkurrerar de som söker också med äldresökande. Av tio behöriga förstahandssökande till gymnasieskolans linjer var förnågra år sedan två . Denna andel har minskat något under senareår. säger att man inte vet i vilken utsträckningungdomarna kommer tillbaka. Det är sant. Vi har inte så stor erfarenhet här.Det är ändå som vi har haft det skolsystem vi nu har. Menjag pekade på exemplet från därför att jag tycker det är intressantatt se att när man gör en massiv satsning på uppsökande verksamhet, så når man ocksåresultat. Vi har i årets statsverksproposition föreslagit medel låt vara attdet är en ganska blygsam satsning till försöksverksamhet med uppsökandeverksamhet för att försöka finna former fören sådan. Principfrågan är naturligtvis om vi skall ha ensammanhållen utbildning i elva eller inte. Vi har sagt att denutbildningen inte skall vara obligatorisk utan allmän, dvs. det är fråga om ettutbildningserbjudande. Jag tror att det kan vara av värde för många elever attgöra ett avbrott. Det är då med den gradering jag angav bättre attavbrottet sker mellan utbildningsenheterna än att det görs mitt i enutbUdnings-enhet. Självfallet hoppas jag att ochskolöverstyrelsen inte skall behöva göra något dubbelarbete, och jag förmodaratt de har ett nära samarbete beträffande de här kurserna, som är ganska lika -dvs. de som bedrivs inom gymnasieskolans ram och inom AMS-utbUd-ningen. är fortfarande skeptisk till statistiken. Jagvill meddela att man inte räknar in de högre specialkurserna vid beräkningen avgymnasieskolans dimensionering i förhåUande tUl antalet 16-åringar. Det här äralltså ingen metod att få statistiken att se bättre ut genom att öka antalethögre specialkurser. De yrkesinriktade linjerna, slutligen, blir alltmeraattraktiva, så ur den synpunkten behöver man kanske inte göra någon förändringi deras innehåU. Det behöver snarare göras beträffande de teoretiska linjerna,t. ex. den naturvetenskapliga linjen - som ur innehåUsmässig synpunkt ingerbekymmer. Den kanske är för krävande för eleverna, och därför tittar SÖ nu påden. Men naturligtvis är inte innehållet en gång för alla givet ens i linjersom nu är attraktiva, utan det får prövas efter hand -och det förs enfortlöpande diskussion i de frågorna. Ang. studieavbrotten i gymnasieskolan, m. m. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Föredrogs och hänvisades Kungl.Maj :ts propositioner nr 45 tiU jordbraksutskottet, nr 5 1 tiU näringsutskottetoch nr 58 tUl jordbruksutskottet. § 5 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningen nr 52. § 6Interpellation nr 53 om brandförebyggande åtgärder i höghus m. m. Ordet lämnades på begäran till HerrTAKMAN (vpk), som yttrade: Tusentals villaägare i harlivsfarliga innertak av plast, och många explosionsartade bränder har redanförekommit. vid brandkatastrofer måste av ekonomiskaoch praktiska skäl huvudsakligen bygga på de lokala räddningsorganens resurser.Men hur räddas människor ur höghus, när bränderna inträffar ovanför ättondevåningen dit brandkårernas brandstegar vanligen inte når? Den träder den nya brandlagen i kraft.TiUsynen över kommunernas räddningstjänst kommer då att utövas dels avlänsstyrelserna, dels av statens brandnämnd, vilken bildas genom att statens Nr 41 brandinspektion och statensbrandskola läggs samman. Fredagenden denna nya lag och den nyaorganisationen finns det särskUd anledning 15 mars1974 att efterlysa -------------------- ----- a) viUca föreskrifter som kan förebygga att brandfarliga material användsinom byggnads- och inredningsindustrin, samt b) hurräddningstjänsten planeras för brandkatastrofer i höghus. Användrdngen av plaster som byggnadsmaterial har ökatmycket snabbt. Omkring 1960 utgjorde plasterna avbyggnadsmaterialens värde, enligt tidskriften (nr 81971). Omkring 1980 beräknas de . Plasterna öppnar nya möjligheter till rationell och funktioneUbyggnadsteknik, heter det i denna artikel; "Men deras användning i stor skala medför också vissayrkeshygieniska risker på arbetsplatserna och vissa brand- och miljöproblem ide färdiga byggnaderna som med lämplig teknik och väl utformade arbetsmetoderkan bemästras." Några villa- och radhusbränder, som utvecklats så snabbtatt de som sovit i övervåningen inte hunnit rädda sig, har möjligen berott påen kombination av eldfängt byggnadsmaterial och en illa planerad konstruktion.I åtskilliga andra fall har plasttaken exploderat, och dethar varit endast tursamma omständigheter som räddat de inneboende.Undersökningar av bränder i höghus i tyder på att olika typer av plastvarit bidragande orsaker till att bränder utvecklats med explosiv hastighet ochfått förödande verkningar. Elden sprider sig snabbt, värrneutvecklingen blirenorm och giftiga gaser bildas. Hos byg;gnadsarbetare vid bränder i byggnader som är underuppförande och hos brandmän kan de giftiga gaserna ge kroniska skador. Några brandkatastrofer i höghus har krävtstora offer i människoliv. Vid en brand i ett nybyggt 22-vänings lyxhotell iSöul i omkom minst 156 personer, därav 35 som kastadesig ut genom fönstren och två som tappade taget i en helikopters repstege.Branden orsakades troligen, enligt de första pressuppgifterna, av en explosioni en propangasbrännare på andra våningen. Vid en brand i en 21-vånings kontorsbyggnad i iBrasilien den dödades minst 170 av de 500 kontorsanställda somarbetade i byggnaden. Branden bröt ut på tolfte våningen. 15 personer dödades,när de genom lågorna kastade sig ut från de övre våmngarna. I detta fall hade plast i stor mängd använts vidinredningen, och enligt pressuppgifterna fanns ingen brand- och röksäkert avskUdtrappa av den typ som föreskrivs i Svensk byggnorm. I byggnader med mer än 8 våningar föreskrivs i att ytbeklädnaden i trapphus skall bestå av obrännbart material eller annat för ändamålet godkänt material. Det anses därför osannolikt att utrymningsvägarna i ett höghus i skulle spärras av en brand i någon av de lägre våningarna. Detta under förutsättning att byggnaden uppfyller de i byggnormerna stäUda kraven. Om detta ändå skuUe ske görs det gällande att en lägenhetsbrand i regel inte varar mer än . Eftersom risken för att branden skall sprida sig är minimal, kan 68 personer som befinner sig i de övrevåningarna lugnt avvakta åtgärdermed lägenhetsdörr och branddörr tUl trapphuset stängda, uppger Nr 41statens brandinspektion. Brandstegarna når i aUmänhet inte ovanför predaeen den åttonde våningen. Räddning med helikopter kan tydligenförekomma, men jaghar ett intryck av att denna möjlighet är föga utforskad och att----------- den inteingår i katastrofberedskapen. Med hänvisning tUl det anförda hemstäUer jag om kammarensmedgivande att tiU herr kommunministern få stäUa följande frågor: Är statsrådet beredd att redogöra för de åtgärder somvidtas för att förebygga den typ av villa- och radhusbränder som förekommit och som fått ödesdigra verkningar genom att brandfarliga plaster använts som byggnads- och inredningsmaterial? Hurär räddningstjänsten organiserad för bränder i höghus? Denna anhållan bordlades. § 7 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj ;ts propositioner Nr 32 medförslag tiU gruvlag m. m. Nr 35 medförslag tiU lag om ändring i vallagen (1972:620), m. m. Nr 42 medförslag till inkassolag m. m. Nr 43 med förslag till lag om handel med arbeten av guld,sUver eller platina, m. m. Nr 54angående finansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget § 8 Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkande Nr 17 med anledning av motion om en sökaranläggning för riksdagsledamöterna Nr 5 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1974:1gjorda framställning om ökad rörUg kredit i för myndighetersom bedriver uppdragsverksamhet Nr 6 i anledning av i propositionen 1974:1 behandlade förflera huvudtitlar gemensamma frågor i vad avser programbudgetering Nr 7 i anledning av i propositionen 1974:1 gjordaframställningar rörande utgifterna för /75 för kungl. Nr 8 i anledning av i propositionen 1974:1 gjordframställning om anslag för /75 till oförutsedda utgifter Nr 9 i anledning av i propositionen 1974:1 gjordaframställningar om anslag för /75 till Nr 10 i anledning av i propositionen 1974:1 gjordframställning om anslag för /75 tUl avskrivning av oregleradekapital-medelsförluster Nr II ianledning av i propositionen 1974:1 gjord framställning angående stat förstatens allmänna fastighetsfond för /75 Nr 4 i anledning av motion angående det särskildainvesteringsav- 69 Nr 41 draget vid taxering tUl statliginkomstskatt Fredapen den--- '' ' anledning av motion om översyn av regleringen av gränshandeln 15 närs 1974---- ' anledning av motion angåenderätten för flygpassagerare till -------------------- tuUfria inköp Nr 6 i anledning av propositionen 1974:4 med förslag tUlny firmalag, m. m. jämte motioner Nr 9 i anledning av motion om ändrade regler förutbetalning av kommunala bostadstillägg Nr 10 i anledning av motion om ökad information ilönebeskeden tiU statsanstäUda Nr 1 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 tUI konst, litteratur, musik m. m. jämte motioner Nr 2 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 tiU arkiv m. m. jämte motioner Nr 3 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 tUl ungdoms- och folkbildningsverksamhet jämtemotioner Nr 4 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för budgetåret 1 974/75 till vissa kyrkliga ändamål jämte motioner Nr 1 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 tiU UtbUdningsdepartementet samt tiU utbUdninginom kulturområdet jämte motion Nr 2 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 tUl länsskolnämnderna m. m. jämte motioner Nr 3 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 till pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet jämte motioner Nr 9 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 till investeringsbidrag för skolväsendet jämtemotioner Nr 2 i anledning av propositionen 1974:1 i vad avserutgifterna på kapitalbudgeten för /75 inom kommunikations-'departemenl;ets verksamhetsområde jämte motioner Nr 5 i anledning av propositionen 1974:22 angåendeöverlåtelse av staten tUlhörig mark m. m. Nr 4 i anledning av propositionen 1974:18 med förslagtill lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva ' fast egendom m. m. Nr 5 ianledning av motioner om förstatligande av affärsbankerna och Nr 41 angående Post- och , m. m. Fredaeen den Nr 6 ianledning av propositionen 1974:1 i vad avser vissa anslag för jg /75 inom verksamhetsområde § 9 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor framställts, nämligenden av Nr 121 () till fru statsrådet om skattelindring i vissa fallför deltagare i arbetsmarknadsutbUdning: Är statsrådet beredd vidtaga åtgärder så att deltagare iarbetsmarknadsutbUdning med sidoinkomst av t. ex. pension inte får sinekonomiska situation försämrad på grund av den införda beskattningen avutbildningsbidrag? Nr 122 i (fp) tiU herrkommunikationsministern angående skyldigheten för motorfordonsförare attmedföra körkort m. m.; Avser statsrådet att se över bestämmelserna i vadgällerskyldigheten för fordonsförare att alltid medföra körkort, skattekvittooch besiktningsinstrument vid färd på allmän väg? § 10 Kammaren åtskildes .