prot · FX0949 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:t begärde att en samlad översyn gjordes av undervisningen iarbetarskydds- och arbetsmiUöfrågor inom alla utbildningsformer i enlighet medvad som anförts i motionen, 5. att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde att arbetsmiUöutredningen med förtur framlade förslagtill bättre kontroll av kemiska ämnen och tUl åtgärder mot buUer, 6. att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde att förslag förelades om införandeav statsbidrag med syfte att stimulera investeringar i bättre arbetsmiljöenligt motsvarande grunder som gäUde för bidrag till miUövårdande åtgärder inomindustrin, 7. att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde att arbetsmiljöutredningen genom tiUäggsdirektiv ficki uppgift att analysera behovet av och föreslå mer långsiktiga reformer påarbetsmiUöområdet och att den därvid gjordes parlamentarisk. 1974:703 av m. fl. (s) vari yrkats attriksdagen i skrivelse tUl Kungl. Maj:t hemstäUde om initiativ tiU ettintensifierat utvecklingsarbete i syfte att för gruvindustrins räkning få frammera miUövänliga maskiner vid arbete underjord, 1974:1324 av m. fl. (vpk) vari hemställts 1. att riksdagenhos regeringen begärde en revidering av listan över hygieniska gränsvärden, såatt tillämpningen effektivt förebyggde skadeverkningar, obehag och ohälsa, 2. att riksdagenhos regeringen begärde lagförslag som gav de hygieniska gränsvärdena sådanjuridisk status att skyddsombuden fick oinskränkta befogenheter att tillgripaarbetsavbrott vid överskridande av gränsvärdena. 1974:1337 av iStockholm m. fl. (vpk) vari hemställts att uttalade sig för förbudmot användningen av asbest och hos regeringen hemstäUde om tiUämpliglagstiftning härför samt 1974:1554 av m. fl. (vpk) varihemställsatt hos regeringen begärde förslag på regler för att minskaarbetshetsen och utslagningar, med bl. 10 minuters paus varje timme påbetald arbetstid vid tempoarbeten. A. beträffande det fortsatta reformarbetet påarbetsmiUöområdet att skuUe avslå motionen 1974:697 yrkandena 1 a och 1 b och motionen 1974:700 yrkande 7, B. beträffande åtgärder för att begränsa skiftarbete ochminska arbetsintensiteten att skulle avslå motionen 1974:212 yrkande B och motionen 1974:1554, C. beträffande förtursbehandling av frågorna om bättrekontroll av kemiska ämnen och åtgärder mot buller att skulle avslå motionen 1974:700 yrkande 5, D. beträffande statsbidrag till arbetsmiUöförbättrandeåtgärder att skulle avslå motionen 1974:697 yrkande 3 och motionen 1974:700 yrkande 6, E. beträffande arbetstagarnas medinflytande iarbetsmiljöfrågor att skulle avslå motionen 1974:400 yrkandena 1 och 2, F. beträffande samarbete mellan arbetsmiljöutredningenoch företags demokratiska utredningar m. m. att skulle avslå motionen 1974:697 yrkande 1 d, G. beträffande utbUdnings- och forskningsfrågor attriksdagen skulle avslå motionen 1974:697 yrkande 2 och motionen 1974:700 yrkande 4, H. beträffande obligatorisk företagshälsovård attriksdagen skulle avslå motionen 1974:700 yrkande 3, I. beträffande samordning av företagshälsovården attriksdagen skulle avslå motionen 1974:697 yrkande I c, J. beträffande vissa arbetsmiljöfrågor i gruvor attriksdagen skulle avslå motionen 1974:34 och motionen 1974:703, K. beträffande förbud mot användning av asbest attriksdagen skuUe avslå motionen 1974:1337, L. beträffande hygieniska gränsvärden att skulleavslå motionen 1974:1324, M. beträffande varudeklaration av industrimaskiner m. m.att skuUe avslå motionen 1974:165, N. beträffande åtgärder mot brott på hydraulslangar attriksdagen skuUe avslå motionen 1974:420, 1. beträffande åtgärder för att begränsa skiftarbete ochminska arbetsintensiteten av i (vpk) som ansett att utskottet under B bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1974:212 yrkande Boch motionen 1974:1554 gav Kungl Maj:t tUl känna vad reservanten anfört, 2. beträffande förtursbehandlingav frågorna om bättre kontroll av kemiska ämnen och åtgärder mot buller av herrar i Öskevik (c) och (), () samt herrar i (c) och Karlehagen (c) som ansett att utskottet under C bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:700 yrkande 5gav KungL Maj;t tiU känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande statsbidrag tUlarbetsmiljöförbättrande åtgärder av herrar i Öskevik (c), () och (), (), i (c), () samt () som ansett att utskottet under D bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1974:697 yrkande 3och motionen 1974:700 yrkande 6 gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanternaanfört, 4. beträffande arbetstagarnasmedinflytande i arbetsmiljöfrågor av () som ansett att utskottet under E bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:700 yrkandena 1och 2 gav Kungl. Maj;t tiU känna vad reservanten anfört, 5. beträffande obligatoriskföretagshälsovård av () som ansett att utskottet under H bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:700 yrkande 3gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanten anfört, 6. beträffande samordning avföretagshälsovården av herrar i Öskevik (c) och ÅkerUnd (m), (), i (c), () samt () som ansett att utskottet under I bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1974:697 yrkande 1 cgav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. 1. beträffande vissa arbetsmiUöfrågor i gruvor av herrHagberg i (vpk) som ansett att utskottet under J bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:34 och motionen1974:703 gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten anfört, 8. beträffande förbud motanvändning av asbest av i (vpk) som ansett att utskottetunder K bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:1337 gav Kungl.Maj;t tiU känna vad reservanten anfört. 9. beträffandehygieniska gränsvärden av i (vpk) som ansett att utskottet under L bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:1324 gav Kungl.Maj;t tUl känna vad reservanten anfört, 10. beträffandevarudeklaration av industrimaskiner m. m. av i (vpk) som ansett att utskottet under M bort hemställa, att i anledning avmotionen 1974:165 gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten anfört. Till betänkandet hade fogats ett särskUt yttrandebeträffande det fortsatta reformarbetet på arbetsmiljöområdet av herrar Larssoni Öskevik (c), () och Äkeriind (m), (), (), () samt (). i (c): "Arbetet är i vår kultur ett väsentligtlivsområde." Så inleds den partimotion från när det gällerarbetsmUjön som behandlas i utskottets betänkande. Vi tillbringar en stor del av vårt aktiva liv på vårarbetsplats, och en viktig strävan måste därför vara att arbetet skall utgöraen positiv del av vårt Uv. Det gäller därför att vid utformningen avarbetsprocessen samt vid arbetstids- och lönesättning söka skapa sådanaarbetsförhållanden att individen kan känna arbetstillfredsställelse och upplevasin arbetsuppgift som meningsfylld. Goda arbetsmiUöer har avgörande betydelsesåväl för trivsel på arbetsplatsen, hälsa och välbefinnande som för ett braarbetsresultat. De reformer som fattade beslut om förra åretsyftar till att öka tryggheten i arbetslivet. Nya reformer förbereds, och dettavUl vi hälsa med mycket stor tillfredsställelse. gäller det att med förenadekrafter följa upp denna lagstiftning. Debatten om arbetsmiljön och miUöfrågornaöver huvud taget har varit mycket livlig . Man kan väl säga attdiskussionen ibland haft negativa inslag, men ändock har tanken varit att denskulle leda till positiva åtgärder. finns det stora brister i våra arbetsmiljöer,det är bara att konstatera. Det gäller såväl den fysiska som vad vi kallar denpsykosociala miljön. Framför allt är det skadlig stress som slår utmånga arbetstagare från förvärvsUvet. Därför är det från både sociala och näringspolitiskautgångspunkter angeläget att skyndsamt intensifiera insatserna för attförbättra arbetsmiUöerna på olika områden. har i den partimotion som jag nämnde ägnatfrågan om psykosociala arbetsmiljöproblem ett stort utrymme. De psykosocialaarbetsmUjöproblemen gäller arbetsmiUöns psykiska inverkan på människan. Pågrund av den utveckling som skett i arbetslivet har de här problemen blivitalltmer omfattande. De är också mycket svårbemästrade, det vUl jag klartuttala. OUka undersökningar har visat att många upplever arbetet som stressandeoch att arbetsförhållandena är en dominerande orsak till psykisk ohälsa.Skadlig stress och psykisk otrygghet är också, som jag nämnde, tUl mycket stordel orsaken till att många slås ut från arbetsUvet. Från socialautgångspunkter är det alltså angeläget att bemästra de psykosocialaarbetsmiljöproblemen, men även ur ekonomiska synpunkter är det angeläget. Dethar lämnats uppgifter om att 60-70 miljoner arbetsdagar går förloradeoch att cirka tredjedelen av dessa har sin grund i stress och psykiskotrygghet. Det innebär stora problem för den enskUde och miljardförluster församhället. Det finns flera orsaker tUl denna oroande utveckling.Arbetsmiljöerna har ofta konstruerats med utgångspunkt i rent tekniskaöverväganden utan att tillräcklig hänsyn tagits tUl psykosociala och medicinskaförhållanden. En arbetsmiljö kan vara acceptabel för den fysiska hälsan mensamtidigt alltför påfrestande för den psykiska. Många arbetar under etthälsovådligt psykiskt tryck, som medför belastningar som den mänskUgaorganismen inte är tUl för att tåla. Det är från dessa utgångspunkter angelägetför samhället att främja tillkomsten av psyko-socialt goda arbetsplatser. Viinom har den uppfattningen att den här frågan inte har tUlräckligtbeaktats i tidigare reformarbete på området. Den behandlades inte närmare iförra årets proposition om arbetarskydd. Vi är medvetna om att det är svårt att dra upp en skarpskiljelinje mellan fysisk och psykisk miUö. Den fysiska arbetsmiljön innebär ihög grad ocksä påfrestningar på den psykiska hälsan. Ett arbete som är förenatmed olycksrisker medför även psykiska belastningar. Vi är medvetna om att depsykosociala problemen är svårare att bemästra än arbetsmiljöproblemen iövrigt, och det har vi också klargjort i motionen, men den högresvårighetsgraden får inte, menar vi, vara en ursäkt för att inte ägna de här frågornastor uppmärksamhet. Vi har i vårt motionsyrkande begärt att pågåendearbetsmiUöutredning skulle få ett parlamentariskt inslag och att särskiltförbättringen av de psykosociala arbetsmiljöerna skulle beaktas vidutredningsarbetet. Under utskottsbehandlingen har vi fått den uppgiften attarbetsmiUöutredningen kommer att slutföra sitt arbete . Då har visagt oss att eftersom detta med de psykosociala arbetsmiljöerna är en storfråga skulle behandlingen av den fördröja utredningen, och därför har vi intevidhållit motionsyrkandet i form av en reservation. Men vi har i ett särskiltyttrande kommenterat detta, och vi kommer i fortsättningen att föUa denna frågaoch begära att den får en grundlig behandling. Det finns tre reservationer i detta betänkande därcenterns representanter är med. En av reservationerna gäller bidrag tUlarbetsmiljöförbättrande åtgärder. Motioner om detta har under tidigare årbehandlats och blivit avslagna. Vi har kommit tiUbaka därför att vi anser attden inre arbetsmiUön är av så stor betydelse att här måste göras storainsatser. Vi är överens med utskottets majoritet som vidhåller den principenatt det är företaget självt som skall bära kostnaderna för den inrearbetsmUjön. Vi är överens om att detta är kostnader som måste vägas in iproduktionskostnaderna. Vi menar också att det skall gälla de kostnader somindustrin har för omgivningsmiljön. Men de stora miljöpoUtiska försummelsernaunder årens lopp har gjort att många företag har svårigheter ur ekonomisksynpunkt att klara de insatser som är nödvändiga. När jag säger stora försummelser kanske jag skall tiUäggaatt många företag har följt de gällande miljöbestämmelserna, men trots de i ochför sig fullt riktiga skärpningarna av kraven är de nuvarande förhållandenainom företagen inte tiUfredsstäUande. Då har vi ytterst svårt att förstå varförman inte genom statsbidrag skall kunna göra en extra insats för åtgärder inomföretagets väggar när man kan göra insatser för åtgärder utanför företagen. Statsbidrag utgår i normalfaUet av godkänt bidragsunderlag för en kostnad inom samma anläggning avhögst . Det anvisas i årets statsverksproposition 50miljoner kronor tUl åtgärder för omgivningsmiUön. Därför har vi i reservationkrävt att man skuUe göra dessa insatser med statsmedel även inom företagen.Många företag står i valet mellan att uppfylla de stora miljökraven och attlägga ned företaget. De som arbetar inom dessa företag anser helt naturligt attdet måste göras insatser för bättre arbetsmiUö, men de vUl inte att företagetskall försvinna. uppkommer arbetsmarknadsproblem, ochsamhället får kanske ta vissa kostnader. De borgerUga partierna har en gemensam reservation pådenna punkt, och jag ber att få yrka bifall till den. En annan fråga som vi också har tagit upp och somåterfinns i reservationen 6 är samordningen av företagshälsovården. Det är enmycket väsentlig fråga. Målsättningen i det arbetet måste vara att alla somarbetar skall ha tillgång.tUl en god företagshälsovård. Men här finns vissagrupper som har det besvärligt. Det är de anställda i mindre företag,egenföretagare och personer verksamma inom företag med spridda arbetsplatser.Vi menar att det är viktigt att företagshälsovården blir tiUgodosedd även närdet gäller dessa arbetsplatser. Vi Uar sagt sä här: Varför inte låtalandstingen få den samordnande funktionen i den här frågan? Vi har inte yrkatpå att landstingen på något sätt skulle bli huvudmän men landstingen skuUekunna samordna företagshälsovården inom länen och svara för att denna grupp, somannars kommer att stå utanför, också får tUlgång tUl en väl fungerandeföretagshälsovård. Vi har även anslutit oss till reservationen 2, som gällerbättre kontroll av kemiska ämnen och åtgärder mot skadligt buller.Reservationen går ut på att dessa frågor skall utredas med förtur. Med det sagda ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 2, 3 och 6 samt i övrigt tiU utskottets hemställan. HerrÅKERLIND (m): I reservationen 3 till socialutskottetsbetänkande nr 4 föreslås statsbidrag tiU arbetsmiUöförbättrande åtgärder inomindustrin. Bidrag utgår tUl miUöförbättrande åtgärder utanförföretagsväggarna, dvs, när det gäller omgivningsmiljö, men det vore säkert avstort värde för att stimulera företagen till insatser på arbetsmiljöområdet omstatsbidrag utgick även till arbetsmiljöförbättrande åtgärder inom företagenefter samma grunder som när det gäUer att förbättra omgivningsmiljön. Människanbehöver skyddas både innanför och utanför företagsväggarna i den mån det ärmöjligt. Ätt det finns behov av ytterligare insatser på arbetsmiljöområdettorde ingen kunna bestrida. Förbättringar och utbyte av farliga maskiner,bättre ventilation, ljusare arbetslokaler, buUerdämpande åtgärder och mycketannat skulle troligen vara lättare att genomföra om en stimulans i form avstatsbidrag kunde erhållas. Vi har haft den här frågan uppe vid flera tillfällen.Motioner har väckts av representanter för moderatasamUngspartiet, , och socialdemokraterna. Det har ännuinte hänt någonting. Riksdagsmajoriteten har avslagit förslagen, menjag hoppas att äntUgen tar ett positivt beslut i det härärendet. Moderata samlingspartiets utskottsrepresentanter har ocksåbiträtt förslaget i reservationen 6, nämligen att frågan om hur företagshälsovårdenskall lösas för de mindre företagen bör prövas under det fortsattautredningsarbetet om arbetsmiljön. Vi menar att man bör överväga landstingensmöjligheter att svara för samordningen av det hela. i har tidigareutförligt redovisat argumenten för dessa reservationer, och jag vUl inskränkamig till att yrka bifall till reservationerna 3 och 6 till utskottetsbetänkande och i övrigt tiU utskottets förslag. HerrROMANUS (fp): Utan tvivel hör kraven på bättre arbetsmiljötUl de mest angelägna önskemålen i vårt samhäUe. Många människor arbetar fortfarandeunder förhållanden som inte kan godtas i det välfärdsland som vi viU vara.Behovet av arbetsmiUöförbättringar har bestyrkts på många sätt, t. ex. genomarbetsmiUöutredningens arbete, de undersökningar som LO har gjort ochlåginkomstutredningen. Det finns också många enskilda vittnesbörd om hur manupplever brister i arbetsmiUön. Det finns hälsorisker. Nya sådana tillkommerbl. a. på grund av de nya kemiska ämnen och processer som utvecklas. Den nyateknik som finns för att skydda sig utnyttjas inte i tillräcklig grad, ocharbetet har för många blivit än mera pressande och monotont än vad som tidigarevarit fallet. Arbetstakten är högt uppdriven, möjligheterna tUl medinflytandeoch medbestämmande saknas ofta och de mänskliga relationerna kommer på en delarbetsplatser på undantag. Arbetsplatserna har i alltför liten utsträckninganpassats tUl människorna. Det dominerande motivet för insatser för en bättrearbetsmiljö är behovet av trygghet och tillfredsställelse i det dagligaarbetet. självklartegenvärde att människor trivs och känner arbetsglädje, och det kan inteaccepteras att många människor dödas och ännu flera skadas iarbetslivet och att ännu många fier slits ner av hårt arbete, stressoch andra påfrestningar. Utöver dessa mänskliga skäl kan man också åberopa samhällsekonomiskaoch företagsekonomiska skäl för att skapa goda arbetsmiljöer. Analysen när detgäller arbetsmiUöns samhällsekonomiska verkningar är inte fullständig, men mankan på goda grunder anta att sådana insatser i regel är gynnsamma även fråndessa synpunkter, även om de kommer i andra hand som motivering för ettfortsatt arbete för bättre arbetsmiljö, 1 höstas beslöt om en rad väsentliga åtgärderför att skapa bättre arbetsmiljö. Det skedde under betydande enighet, trots attinte mindre än 31 reservationer fanns fogade till utskottets betänkande. Men degällde, precis som de tio reservationer vi har att behandla i samband medsocialutskottets betänkande nr 4, inte de åtgärder som vidtogs utan väsentligenönskemål om att gå vidare, att fastställa målsättningen för framtiden och attvidta ytterligare åtgärder. Den partimotion, nr 700, som lagt fram omarbetsmUjö till årets riksdag, har samma syfte: Vi vill driva på och breddaarbetet för en bättre arbetsmiUö, sätta upp nya mål, och vi vill att vissafrågor skall behandlas med förtur. Det är alltså inte fråga om något angrepppå, eller någon negativ inställning till, de åtgärder som har vidtagits.Tvärtom! Vi föreslär i motionen att arbetsmiljöutredningen skallgöras parlamentarisk. Den skall ocksä ges tiUäggsdirektiv. Eftersom vi, somherr i nämnde, fått reda på att utredningen siktar tiU attvara färdig , yrkar vi inte på detta i någon reservation. Vi anseratt önskemålet om ett parlamentariskt inslag bör tillgodoses i det fortsattaarbetet. Jag kan väl tiUägga den reflexionen att det jämviktslägesom länge funnits i svensk politik gör det motiverat att alla meningsriktningarav någon storlek får vara med även i utredningsarbetet. Därigenom får de insynoch möjligheter att ta aktiv del i reformarbetet. Vad jag sagt om ändringen av utredningens sammansättninggäller ocksä våra önskemål om tilläggsdirektiv. Vi har föreslagit att manskulle ge förtur åt åtgärder för att fä till stånd bättre kontroll av kemiskaämnen och åtgärder mot buller, I den mån dessa frågor inte ut i detarbete utredningen kommer att slutföra , ämnar vi aktualisera dem igen,I den reservation som är avgiven har vi endast framställt önskemål om attriksdagen skall uttala att dessa frågor skall behandlas med förtur och inte attnågra speciella direktiv skall lämnas till utredningen. Det finns ungefär två miUoner kemiska föreningarregistrerade i olika förteckningar. tillkommer drygt ett par hundratusen, och även om bara en mindre del - något tusental förs ut , säger ändå dessa uppgifter något om hur angeläget det är att få enskärpt kontroll över kemiska ämnen. Vi måste sikta till att genomföra den s, k.omvända bevisbördan, dvs, att den, som producerar och marknadsför ett ämne,skall göra troligt och styrka att ämnet inte har skadliga verkningar. Det ärklart att det oftast inte logiskt kan bevisas, men man kan på olika sätt genomtester och annat skapa underlag för en bedömning av att ett ämne inte harskadliga verkningar. När det gäller bullerskadorna, som naturligtvis hör tillde allvarligaste hälsoriskerna, vill jag understryka att det inte enbart ärfråga om rena hörselskador utan minst lika mycket om den stress och trötthetsom buller på arbetsplatserna medför och som också kan leda till andra typer avskador. Man har beräknat att det finns ca 300 000 människor i tungindustri som har hörselskador. Därför bör den frågan behandlas med förtur. Vihar i motionen också pekat på möjligheten att Stat och kommun i sin upphandlinggår före med skärpta krav i bullerfrågan. Frågan om ekonomiska stimulanser förarbetsmiljöinvesteringar var också i inne på. Låt migförst slå fast att huvudprincipen givetvis är att kostnaderna för arbetsmiljönskall utgöra en del av produktionskostnaden. De skall bäras av produktionen, Ivår motion pekar vi på att miljökraven har skärpts och börskärpas. Detta kan en del företag klara mycket bra, särskilt de nya utvecklandeföretagen, men många företag sitter redan med lokaler, maskiner och annanutrustning, som skaffades då man inte hade en klar föreställningom de miUökrav som ställs . Dessa arbetsplatser behöver saneras ochkostnaderna kan oftast bäras på , medan det blir svårare förföretagen att klara dem under ett övergångsskede. Då står man kanske inför valet att lägga ned en vissarbetsplats eller att fortsätta driften under rådande otillfredsställandeförhållanden, I sådana fall anser vi att det allmänna skall kunna träda tillmed olika typer av stödjande eller stimulerande åtgärder för att hjälpaföretagen . Det kan gälla möjligheter att utnyttjainvesteringsfonder eller att tillämpa förmånligare avskrivningsregler förmiUöinves-teringar, det kan gälla inrättande av en särskild fond förarbetsmiUöförbättringar där företagen kan få låna på gynnsamma vUlkor, Vi harockså pekat på det statsbidrag som finns för förbättringar av den yttre miljöni syfte att förhindra luft- och vattenföroreningar o. d. Vi anser att man bordekunna få utnyttja dessa instrument eller Uknande för förbättringar även av deninre arbetsmiljön. Jag vUl här peka på vad arbetsmiUöutredningen säger. Manavvisar tanken på statsbidrag med den principiella motiveringen att kostnadernaför arbetsmiljön skall bäras av produktionen. Men man pekar också på attprincipen inte utesluter att inom ramen för samhällets näringspolitik och arbetsmarknadspolitiki övrigt kan göras insatser, som innefattar stöd till åtgärder påarbetsmiUöområdet. Utgångspunkten bör då vara, säger utredningen,näringspolitiska eller sysselsättningspolitiska överväganden, och stödet börutgå enligt de regelsystem som gäller på de områdena. Jag tror att man kan tadetta konstaterande till utgångspunkt för vidare tänkande på detta område. Ireservationen 3 stryker vi under att det gäller att vidta åtgärder under enövergångsperiod. Vi bekänner oss alltså helt till huvudprincipen attkostnaderna skall bäras av produktionen. Om man vUl klara dessa frågor under enövergångstid borde det gå att finna en lösning som tar fasta just på detuttalande av arbetsmiljöutredningen som jaghär har återgivit. Man borde i första hand pröva om de stödformer som redanfinns kan utnyttias. Jag har nämnt några, men man kan ytterligare peka pålokaliseringsstöd och stöd för inrättande av skyddade arbetsplatser ochliknande. Det gäller alltså att utnyttia dessa stöd och eventuellt vidgagrunderna för insättandet av dem, så att arbetsmiUösynpunkter kan beaktas medstörre tyngd i fortsättningen, I reservationen talar vi om att man på liknandesätt som när det gäller omgivningsmiljön skulle kunna vidta sådana häråtgärder, I utredningen sägs det att det finns en risk för attföretagen skjuter upp åtgärder i väntan på att få bidrag. Det finns också enviss risk för att man skulle prioritera skyddsanordningar, som man kan fåbidrag till, framför ändringar av själva produktionsprocessen, vUka kanskeskulle vara mer värdefuUa från arbetsmiljösynpunkt. Det är klart att man måste ta sådana farhågor på allvaroch försöka utforma stödåtgärderna så att de inte blir verklighet. Herr talman!Jag hoppas att vUl ge till känna vad som sägs i reservationen.