prot · FX0973 · 1974-12-31 00:00:00 — Detta är inte, del behöver jagkanske inte påpeka, någon kritik mot de ytterligt kvalificerade och mycketförtjänstfulla personer som arbetar på dessa områden. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om underlättande för mindre företag att exploaterauppfinningar utomlands Herr handelsministern erhöllordet för att besvara i (fp) framställdainterpellation, nr 50, och anförde: i har frågat mig om jagär beredd vidtaga åtgärder för att underlätta för enskilda innovatörer ochmindre företag vid licensförsäljning utomlands. Jag delar mening att det är viktigt attföretag och innovatörer får hjälp med licensfrågor. Däremot är jag inte ensemed honom om alt någon effektiv hjälp inte skulle stå att få. Inom näringslivetgörs betydande insatser på området. Det finns bl. a. särskilda företag somarbetar med licensförmedling. Staten gör sina insatser genom statsbidrag tUlSveriges exportråd och svenska handelskamrar i utlandet samt genom finansieringav handelssekreterarorganisationen, I exportråd har man noterat ett ökat intressefrån företagen för licensiering. har , , lämnat skatterättslig och annanjuridisk hjälp. Behov av hjälp även på andra områden har emellertid kommitfram. har därför avdelat resurser för att hjälpa till med praktiskalösningar på licensförsäUningsproblemen, Inför komplicerade licensförhandlingar biträder denexportfrämjande organisationen med råd, både i fråga om licensernas räckviddoch i fråga om kalkylering av pris. Eftersom specialproblem ofta uppstår kan det vara mycketvärdefullt att dra nytta av de erfarenheter som svenska företag, som haftlikartade problem, tidigare gjort. samlar sådana erfarenhetersystematiskt för att kunna ställa dem till förfogande för oerfarnalicensexportörer. Tillsammans med handelssekreterarkontor och handelskamrarmedverkar i arbetet att söka efter licenstagare över hela världen.Exportrådet höll ett seminarium för att informera om detiänster som rådet och den kommersiella representationen erbjuder och om deolika organ och företag som sysslar med licensförmedling. och den kommersiella utlandsrepresentationenhar således åstadkommit en väsentlig förbättring avmöjligheterna att bistå näringslivet i licensfrågor. Några särskilda,ytterligare åtgärder anser jag inte erforderliga. i (fp): Fru talman! Jag får tackastatsrådet för svaret. När jag läste det fick jag klart för mig att jag inte hadeuttryckt mig tillräckligt tydligt i interpellationen eftersom statsrådet i sittsvar endast Om underlättande för mindre företag att exploaterauppfinningar utomlands Om underlättande för mindre företag att exploaterauppfinningar utomlands har berörtden kommersiella hjälp som de mindre innovationsföretagen får. Vad jag syftadetill med min frågeställning till statsrådet var att fästa uppmärksamheten påett av de ekonomiska problem som sammanhänger med exploatering i anslutningtill finansiering av utvecklingsprojekt. Jag har därför anledning attförtydliga mig här från talarstolen. Jag vUl direkt vitsorda vad statsrådet i sitt svar harsagt om insatser, om handelssekreterarnas insatser och att det harskett väldigt mycket . Den organisationsutredning som gällerhandelssekreterarna skall kanske också bidra tUl att det blir bättre effekt avhandelssekreterarnas arbete än vad fallet är . Min fråga gällde som sagt ett ekonomiskt problem iyttersta änden av exploateringen av nya produkter. De enskilda företagarnas ochde små innovationsföretagens svårigheter att finansiera sig på den ordinariekieditmarknaden torde i princip vara lösta genom tUlkomsten av STU,Investeringsbanken och statens utvecklingsfond. Företagen och uppfinnarna kanju sedan få hjälp och anvisningar för finansiering av de här tre organen viaFöretagskapital, företagarföreningarna, utvecklingsfonden, SVETAB ochaffärsbankerna om det skulle behövas, 1 ett normalfall är det ju så att ett brautvecklingsprojekt skall smidigt kunna finansieras och hjälpas fram i tur ochordning av STU, Investeringsbanken och statens investeringsfond. Normalttänker man sig också att ett avslutat utvecklingsprojekt exploateras genom egentillverkning eller genom placering hos annat svenskt foretag. Men som jag sadei min interpellation finns det produkter som inte passar att tillverka iSverige, av marknadsmässiga eller produktionstekniska skäl. Då återstår föruppfinnarna att kombinera egen tillverkning med internationell licensgiv-ning. Internationell licensgivning medför dock kostnader sommånga gånger betyder att de här produktutvecklarna, trots den hjälp de får frånSveriges exportråd eller den kommersiella utlandsrepresentationen, inte har rådeller inte törs ge sig ut på den utländska marknaden. Det är därför jag menaratt det inte finns några statliga lånemöjligheter i det sista stegel. När manskall försöka göra den här kombinationen mellan inhemsk tillverkning ochutländsk licensgivning står det knappast att få några sådana lån. Under de niomånader som jag har suttit med i statens utvecklingsfond har inte bara jag utanäven de andra ledamöterna i styrelsen uppmärksammat detta problem, och det harman även gjort inom Investeringsbanken, Just när någon skall ta steget ut påutlandsmarknaden finns det inga lånemöjligheter. Här borde det finnas enmöjlighet för produktutvecklarna att låna pengar ur en fond, kanske medviUkorlig återbetalning, i likhet med vad som gäller för själva produktensutveckling. Till det ändamålet har man möjlighet att låna hos STU och statensutvecklingsfond. Fonden kan exempelvis administreras av som harförutsättningar att bedöma värdet av sådana licenser och möjligheterna attexploatera dem. På samma sätt som inom t, ex, statens utvecklingsfondkunde sedan denna fond, administrerad av , vid en god ekonomiskexploatering av licensen ta ut en avgift som ger en täckning av kostnaderna. Ett projekt som lämnar god vinst bör också här, liksominom statens utvecklingsfond, ge övertäckning vid återbetalning till fonden. Det går inte att utesluta möjligheten för ett mindreföretag, att en framgångsrik licensförsäUning ibland skulle kunna ge en sådanfinansiell ryggrad att företaget kan leva vidare på egen hand. Det kan utifråndet antagandet vara önskvärt att de rena utvecklingsmöjligheterna blir bättretillvaratagna i det mindre företaget. Sammanfattningsvis kan man således säga att för ettflertal utveck-Ungsprojekt blir ekonomisk hjälp vid exploateringen väl såviktig som finansieringen av utvecklingsarbetet. Det är i detta avseende jagmenar att någon effektiv statlig hjälp knappast står att få för innovatörerna. Statsrådet sade att man kan få verklig hjälp i dettasammanhang, men lånemöjligheterna när det gäller att finansiera projekt påutlandsmarknaden är ändå mycket små. Det är trots allt, som jag sade tidigare,förenat med kostnader på att bygga upp en effektivlicensförsäUning, Då näringsutskottet besökte Exportrådetfick vi en redogörelse för kostnaderna i ett vanligt exportärende, och därvidlämnades uppgiften att det rörde sig om ett par . Därför vill jagfråga statsrådet, om han kan tänka sig att medverka till att lånemöjligheterskapas vid exploatering av licenser utomlands. Om underlättande för mindre företag att exploaterauppfinningar utomlands i inlägg kastarotvivelaktigt ett nytt ljus över hans interpellation. Vi har efter bästaförstånd försökt tolka innebörden i den men tydligen hamnat litet fel. Det problem tar upp är självfallet intenytt för oss, i så måtto att vi känner till begränsningarna i det statliga stödsom finns på exempelvis exportkreditområdet och inom de organisationer ochorgan nämner. Men vad man i första hand frågar sig i dettasammanhang är var bankväsendet kommer in. Bankväsendet gör ju i allmänhetanspråk på att vara den första och mest tillgängliga resursen för detnäringsliv som skall betjänas av kreditmarknaden. Jag har ingen aning om hurbankerna ser pä denna typ av låneuppdrag i förhållande till andra, men om detbakom de fall som nämner ligger en kommersiellt lönsam affärförvånar det mig en smula, om bankerna inte är beredda att hjälpa till. Någotsom vi i så fall i första hand måste undersöka är varför den normalakreditmarknaden inte är en tillräcklig resurs i detta fall. Vad gäller frågan huruvida det skulle finnas behov ochmöjligheteratt utveckla ett system av det slag som antyder,vilket - om jag tolkat honom rätt på samma sätt somexportkreditgarantisystemet skulle ha ett moment av självfinansiering, ,såtycker jag att det i och för sig är ett intressant uppslag. Jag kan dock justnu intesäga mycket annat än att vi när protokollet har kommit skall läsa igenomvad sagt och se vilket underlag det kan ge för fortsatt tänkandeinom departementet. i (fp): Jag har med min interpellation velat fästahandelsminis- Om underlättande för mindre företag att exploaterauppfinningar utomlands ternsuppmärksamhet på vad både utvecklingsfonden och, som jag tidigare nämnde.Investeringsbanken har uppfattat som ett problem när det gäller för innovatöreratt komma ut på utlandsmarknaden. Just i det skedet har innovatören såvitt vihar kunnat bedöma väldigt små möjligheter att låna i det ordinariebankväsendet, eftersom hans kreditvärdighet kanske inte är vad den borde vara,I regel har ju uppfinnare och innovatörer inte några säkerheter att ställa merän sitt projekt. En produkt av det här slaget har först bedömts av denlånemyndighet som innovatören har fått pengar av, exempelvis Investeringsbankeneller statens utvecklingsfond. En bedömning av hur produkten skulle kunnainpassas på utlandsmarknaden kunde givetvis exportråd sedan göra isamarbete med övriga statliga organ, t. ex. handelssekreterare. Jag beklagar att jag tydligen uttryckte mig ofullständigti min interpellation. Här är emellertid problemet, och jag hoppas att handelsministerntar sig an det och försöker få en lösning tUl stånd. Överläggningen var härmed slutad. § 5 föredrogs och hänvisades Kungl. nr 100 punkten 5 till skatteutskottet och i övrigt tillfinansutskottet nr 123 och125 till skatteutskottet. § 6 Föredrogs och hänvisades framställningen nr 18 tUlkonstitutionsutskottet. § 7 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1834 till inrikesutskottet och nr 1835 till skatteutskottet. § 8 Föredrogs, men bordlades åter kulturutskottets betänkandenr 12, utbildningsutskottets betänkande nr 20, trafikutskottets betänkande nr16, näringsutskottets betänkande nr 28 samt civilutskottets betänkande nr 24. § 9Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr 122 angående reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m.m. § 10Anmäldes och bordlades betänkanden Nr 26 i anledning av motioner om höjning avschablonavdraget vid beräkning av inkomst av tjänst Nr 27 i anledning av motioner om vissa frågor rörandetaxeringsnämnder Nr 28 ianledning av motion om skattebefrielse för viss stiftelse Nr 31 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:111med förslag till förordning om ändring i förordningen (1960:258) omutjämningsskatt å vissa varor, m.m. Nr 4 i anledning av propositionen 1974:91 angående medelför det ,, . . , Mandagen den Nr 13 medanledning av propositionen 1974:41 angående 1975 års verksamhetsbudget för det nordiska kultursamarbetet m. m, jämte § 11 Anmäldes ocli bordlades motionen Nr 1836 av m.fl. i anledning av Kungl,Maj:ts proposition 1974:77 med förslag till lag om rättegången i arbetstvister,m. § 12 Kammaren åtskildes kl, 12,29.