prot · FX09144 · 1974-12-31 00:00:00 — Den manuellt arbetande glasinduslrin, inomvilken jag har nöjet an verka, är jusi en sådan bransch. Iproposilionen föreslås vissa vinstreducerande åtgärder från slals-makterna. Mendärutöver föreslås med särskild hänvisning till den redovisadevinstsituationen att den tillfälliga energiskaiienedsättning som gällt fördelar av näringslivet inte skatt förlängas efterutgången av 1974. Au delar av våra basindustrier med god Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. vinstutveckling under 1974erhållit sänkt energiskattekostnad innevarande år har i propositionenuppenbariigen ansetts såsom otillfredsställande. Förslaget om ett stopande avenergiskaltesänkningen i dess nuvarande utformning har emellertid inleföregåtts av några undersökningar om vilken effekt som kan komma att uppstå förde företag eller branscher som ej hör till dem som besväras av en gynnsamvinstutveckling. Åtminstone har jag inte kunnal finna några sådanautredningar. Ipropositionen hänvisas till att de medgivanden om skattenedsältning som gälldeföre äter aktualiserats. Vägledande för dessa äldremedgivanden har varit atl energiskattebelastningen inte skall behöva av satulillverkningsvärdet. Lång tid haremellenid förfiutit sedandessa principer fastlades. Föruisäiiningarnaär , som alla säkert förslår, andra än de som gällde när enprocentsregelntillkom. Särskilt gäller det självfallet för de löneintensiva branscherna. Dengamla enprocentsregeln omöjliggör varje skallenedsällning för fiertalet avdessa branscher, bland vilka den glasinduslrin är en. Förden industrin har efter ener-giskatlenedsätlningenuppgått lill ca . Del är för denna lilla bransch ettbetydande belopp. Det kan nämnas an den avkastning branschföretagen sammanlagtgav 1973, enligt en intern utredning som vi gjort inom branschen för kort tidsedan, var myckel negativ. Före skatt och bokslutsdispositioner låg denfaktiskt avsevärt . Motden bakgrunden är det ju ganska begripligt att man i vår bransch känner starkoro för de effekter som det nu framlagda förslaget om slopande avenergiskaltenedsättningen kan komma att få, inte minst med hänsyn tillsysselsättningen. I den av - för övrigt väl förtrogen medglashanteringens problem - och mig väckta motionen har vi försökt att litetgrand belysa dessa problem. Utskottethar vid behandlingen av ärendet ansett au energiskattened-säitningen för denmanuella glasindustrin bör prövas enligt de grunder som gällde före den 1december 1971. Som jag förut framhållit innebär della, på grund av den faktiskaekonomiska utvecklingen, att ingen som helst energiskaiienedsättning kanerhållas. Det uppstår sålunda ingen lättnad för branschföretagen. Utskottethar vidare anfört att om denna industri kan vara i behov av ytterligare stöd,bör detta kunna lämnas, som man uttrycker det, i annan form än genom läiinadervid beskallningen. Vilken annan form som härmed åsyftas lämnas dock öppet. Iavvaktan på atl dessa andra former givits konkret innehåll borde det varaangeläget, tycker jag, atl statsmakterna inte lägger ytterligare ekonomiskabördor på denna mycket särpräglade bransch. Tekniskt möter heller ingasvårigheter all även uigång medge nedsättning av energiskatten isamma omfaiining som . Jag vill erinra om att vidväxthusuppvärmning har man ansett det rimligt att välja denna väg, och detföreslås därför i delta fall atl denlidigare medgivna energiskaltenedsättningen skatt behållas oförändrad ävenefter utgång. Den glasindustrin är inom den egentliga tillverkningsindustrinden bransch i detta land som är den mest lönein-lensiva. Löneintensileten ärdubbelt så hög som den genomsnittliga för landets samladetillverkningsindustrier. Del säger en hel del om denna branschs speciellaproblem. Vad det betyder i form av ytterligare ekonomisk belastning urpersonalkosinadssynpunkt efter den t vet alla i den härförsamlingen med hänsyn till de beslut som vi lidigare har faltal. Menalla kanske inte vet an den glashanteringen exporterar en betydandeandel, numera av sin produktion. I det läget är det väl ganskanaturligt att vi inom den här branschen frågar oss: Är det rimligt ochförnuftigt att genom slopande av den hittillsvarande energiskaltenedsättningenmedverka lill än större svårigheter för branschen, något som också kommer attinverka menligt på sysselsättningen? Med hänvisning till vad jag anfört ber jag att få yrka bifall tillreservationen 4 vid skatteutskottets betänkande nr 60. Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. (vpk): Gällande regler för repliker medgav inte au jag kunde fullföljameningsutbytet med om att förslaget till investeringsfonder ärett led i försöken atl hålla tillbaka lönekraven. Låt mig därför förlängadebatten med . HerrWärnberg sade nämligen att utskottet inte vill lägga sig i lönerörelsen. Mendet är ändå vad del hela innerst inne handlar om. I propositionen skriverfinansministern: "Om företagen kan disponera sina kraftigt ökade vinsterlill utdelningshöjningar och andra förmåner lill aktieägarna kan de föreståendelöneförhandlingarna utsättas för påtagliga svårigheter." Imoderaternas parlimolion ullalas följande farhågor: "Någon avkylandeeffeki pä avtalsrörelsen kan tvångsmässiga avsättningar tillinves-leringskonion för skog inte väntas få." Iparlimolionen från heter del: "Den kraftiga vinstutvecklingeni vissa branscher har skapat oro inför avtalsförhandlingarna." HerrÅsling m. fi. i cenierpartiet uttrycker saken så här: "Den tidsbegränsade'nedfrysningen" av vinsimedel ur slörre bolag och vissa skogs-likviderbidrar till an dämiaden loiala efterfrågan i samhället och därmed ocksåriskerna för överhettning under nuvarande högkonjunktur." Kandet råda något tvivel om att regeringen och de borgerliga är eniga på en punkt,nämligen an hantera de siora bolagsvinsterna på ett sådant sätt att intelönlagarna kan åberopa dem som motiv för lönekrav? Dessa tankegångar återfannsockså i anförande, även om han inte var säker på all delhela skulle lyckas. Jag iror också alt löntagarnas styrka, om den mobiliseras,kan bryta försöken alt hålla till- Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. baka deras rättmätiga kravpä del i de höga bolagsvinster som de skapat genom sina arbetsinsatser. Desärskilda investeringsfonderna, som vi här diskuterat och som föreslås iproposilionen, framställs som styrmedel och ett konjunkturpo-litiskiinstrument. var inne pä den frågan också. De har även framställtssom om de skulle ha tillkommit för alt beskära kapitalets stora vinster. Meneffekten i det här fallet är densamma som av de allmänna invesleringsfonder somtidigare har prövats. Skillnaderna är främst obligatoriet vid vinstöverstigande samt att företagsnämndernas godkännande fordrasför alt de särskilda investeringsfondernas medel skall få användas. Fondernashuvudeffekt kommer att vara enrent skattemässig vinst för förelagen. HerrWärnberg säger alt man skall ha fonderna som styrmedel; men om man avser attstyra investeringarna på det sättei kommer de föreslagna fonderna att bli ettsynnerligen trubbigt vapen. Det behövs helt andra styrmedel om man skall nåresultat. Del kan inte ske med privatkapitalets intressen som drivkraft. Frånvpk har vi som bekant bl. a. föreslagit statliga basindustrier. Vidare måsteäven i delta sammanhang en skärpt bolagsbeskattning vara etl bättre alternativän regeringsförslaget till investeringsfonder. får ursäkta mig. Jag tänker inte ge mig in på altbesvara de tiotals eller fier frågor som har riktat tillmig i de mest skiftande ämnen: Från till stora fonder somskapats internationellt -som han har varit över i och fältvetskap om - eller stora vetenskapliga sammanslutningar, som kommer all avgeyttranden och förslag. Jagkommer inle alt gå in på det, även om det skulle vara hur lockande som helstatl la upp en konjunklurpolilisk och finanspolitisk deball i alla de frågor hanhar berört, som skulle kunna gälla allting: prisstegringar i ochutomlands, underbalanseringen i budget, ytterligare lättnader avåtstramningar i , uppskrivning av valutan etc. Jag går inte in på det.Jag föredrar alt i den här frågan föra debatten med i , somhåller sig lill vad jag tycker är ämnet. Sedangår jag över till , som menar att den föreslagna avsättningen lillsärskilda skogskonton är olycklig. Det hade enligt honom varit bättre allavsätta pengarna till de vanliga skogskontona. Om man vill skapaskattelindringar för dem del här gäller hade det varit bättre alt göra så. hade inte varit rättvist att de som har stora skogsinnehav i detta landoch kunnat dra nytta av den stora stegring som skett beträffande skogsprisernainte fått lov att göra avsättningar pä samma sätt som industrin får göra. Delär alltså en rättvisefråga. Jagtycker atl något överdriver de vanliga skogskontonas möjligheternär det gäller all skapa investeringar. Jag ifrågasätter om de ens är avseddaför det eller används i del syftet. kontona har kommit lillför att skapa en progressionsutjämning. Om man tar av en tillväxt pä en gäng istället för atl göra det varje är skall man kunna fä progressionsuljämning. Demedel som tas ut frän dessa skogskonton används ingalunda alltid tillinvesteringar. De kan användas till vad som helst. Jag vet t. o. m. alt en delmänniskor har använt dem till atl teckna pensionsförsäkringar. De vanligaskogskontona är alltså till för alt möjliggöra progressionsuljämning, och de ärinte något slags investeringsfonder. Även om-de i något enstaka fallnaluriigtvis fyller den uppgiften. överdriver också när han säger: en person kan ha fått en inkomst på . Får han sedan i vår har han 60 000, och sakenär klar: han får göra avsättning. Del är riktigt i vissa fall. Men jag kan,, plocka fram åtskilligt fier fall där man delar upp likviderna påinte bara tvä utan , och pä det sättet kan man plocka upp nästan 150 000kronor och ändå komma under gränsen. Det finns alltså fler fall av det slagetän fall där tvä likvider flyter in . Jag kan gå med pä attherr har rätt i ett avseende. Den här föreslagna avsättningen tillsärskilda skogskonton kommer att minska insättningarna i respektive orterskreditinstitut. Men insällningsperioderna är av kortvarig natur; meningen äratt pengarna skall användas tämligen omgående till skogsvårdande uppgifter,vilket säkert inte hade blivit fallet om det hade varit fråga om insättning påvanliga skogskonton - där insältningstiderna är ganska långa. Jagvill inte bestrida ett enda dugg av den beskrivning gjort avglasindustrins läge. Jag tror att glasinduslrin inle har haft stora s. k.övervinster, ulan jag tror att har rätt. Men när vi nu har atlta ställning till frågan om avskaffande av den särskilda skallelättnad somenergikrävande företag har haft kan man inle ta undan glasindustrin bara därföratl den inte haft s. k. övervinster. Det här är inte bara en fråga omövervinster utan också om energipolitik. När man nu går in för atl återställaden gamla ordningen - alltså slopa skattelättnaderna - är del rimligt all helaindustrin kommer med. Vi har i utskotiei pekat pä att det med de gamlaförfattningarna finns möjlighet lill vissa skattelättnader. Del kan blimöjlighet lill det också nu - även om det är möjligt atl de blir mycket småeller kanske obefintliga. Men utskottet hävdar atl man i sådant fall får gestöd pä annal sätt, och inte genom skattelältnad. Branschstöd kan ifrågakomma,och det är inte skalleutskoltets sak att beskriva hur det skall vara beskaffat.Vad skalteutskottel angår vill utskottet inte använda skattepolitiken för atlhälla företag under armarna, utan det måste göras på något annat sätt. Om jagfår litet tid pä mig kan jag plocka fram åtskilligt många fier branscher -förutom glasinduslrin - som också skulle ha glädje av olika skatte-lältnaderför att hålla sin ställning. Jag vilt med det anförda ha sagl atl glasindustrininte fär vara något särfall: Delär rikligt, , att det står någonting i propositionen om alt ifallföretagens vinster ograverade finge användas som företagen Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Lag om avsättning till .särskild investeringsfond, m. m. ville skulle del bli enextra påfrestning pä löneförhandlingarna. Det är självklart auarbetstagarorganisationerna ogärna ser atl förelagsvinsterna får användas hursom helst, ulan de anställda vill också vara med och dela dem. Detprimära syftet med propositionen är dels infiationsbekämpningen, dels alt fåinvesteringar framöver, men den ger också denna biverkan som hartalat om. Jag tror ändå att arbetstagarorganisationerna anser, när de nu seratt medlen skall användas lill investeringar framöver, alt dessa avsättningarfyller en uppgift för deras framtida trygghet och sysselsättning. I min tidigare replik till talade jag om en inkomsttagaresom sålt skog på rot för och fän en likvid ochdecember pä . Återstående får han . Hanskulle vara skyldig att sätta in medel pä investeringskonio. Jag fick då ettunderhandsmeddelande från några uiskolisledamöter, och även , attjag hade fel på den punkten. Sedan kommer utskottets ordförande säger an jag har rätt på den punkten. Kan ni komma överens om vem som harrätt i del här fallet? Detkan vara av intresse för oss alla här i kammaren och även för skogsägarna ilandet alt få klarhet i denna fråga. Om det förhåller sig som ochflera andra ville tolka det skall jag ärligen,säga att det görtvångsinsältningen mindre besvärande, och man kan något bättre förstå den. Mensummorna ligger fortfarande alldeles för lågt. Om en skogsägare sålt en rotpostför - det är heller ingen storskogsägare - kan det fortfaranderöra sig om en eftersläpning i inkomsterna och det ändrar ingenting. Jagvill tillägga alt vi här har pratat om rotsäld skog för att del är lättare. Meni många fall gäller det skogar som legat dåligt till och som på så vis fått enganska hög avverkningskostnad. Bruttoinkomsten kanske blir medanavverkningskostnaden uppgår lill . Denne ägare är likaväl skyldigatl sätta in pä ett investeringskonto. HerrWärnberg säger atl de stora skogsinnehavarna bör jämställas med bolagen. Del ärklart atl har man vinster på uppemot eller över miljonen har rättför då gör man jämförelse på samma nivå. Men hell klart är att man här ger sigpä en kategori med betydligt lägre inkomster. Det är där skillnaden ligger.Herr var något inne pä möjligheten för människor att få sådana härinkomster betraktade som ackumulerade inkomster. Det är en väg som är möjligför många, men som väldigt många inte känner lill. Det är alldeles uppenbart,det medgav också , att tvångsinsältningen i kan gesämre möjligheter för provinsernas banker och bankinrättningar. I det lägebankerna befinner sig och där upprustning av jordbruk och jord- bruksbyggnader, vilketförsummats myckel , investeringar i maskiner osv. utgör ettstort behov är det verkligen besvärligt om denna tvångsinsäilning i riksbankenskulle försämra deras möjligheter atl låna ut pengar. Det skulle vara väldigt roligt att få ett besked från utskottet. Gårgränsen vid och är belopp för november ochdecember månader undantagna från insättning eller skall man räkna ihop beloppenpå sätt som mänga har tolkat propositionen? Propositionen är oklar. Jag sägerdet än en gäng, och den är inte det enda i slutskede som har denprägeln. HerrBURENSTAM (); argument mot mig var alt jag inte, höll mig till ämnet.Då måste man fråga sig: Vad är ämnet? Jag föreställer mig, , altämnet framgår av den proposition vi diskuterar . Följaktligen togjag fram propositionen 177 föratt studera den. Låt mig för läsaupp några rader ur denna proposition för alt vi gemensamt skall kunna slå fastvad som är ämnet för att sedan avgöra om mina synpunkter på hur man skall hävainfiationen och vad man skall göra i nuvarande konjunklurskede verkligen hörtill ämnet eller inte. Jag läser pä sidan 12 ipropositionen. Där slår talat om att: " skapa förutsättningar fören lugn och balanserad avtalsrörelse för ." Får man då inte resonera om den saken? Jag läser vidare; "--- få titt Slånd en betydande och kontinuerlig expansion av indu striinvesteringarna." Fär man inte diskutera det, ? "Våra terms-of-trade har försämrats med ca 10 96." Får man inte resonera om utrikeshandelsfrågor? "Etl före oljekrisen förutsett över skott i bytesbalansen på ca . har nu förbyns i ett underskott av uppskattningsvis samma storlek." Får man då inte, , resonera om oljekrisen och de problem som den drar upp när det gäller bytesbalans och det sammanhang som debatten har med sådana spörsmål? "En av de viktigaste målsättningarna för vår ekonomiska po litik måste vara att återställa balansen i våra utrikesbetalningar. Etl av görande element i en sådan utveckling är att vi kan öka vår varuexport." Får man inte tala om det då? "Detta kräver i sin tur en betydande ut byggnad av vår hårt ansträngda industriella produktionskapacitet." Fär jag inte tala om utbyggnad av vår induslrikapacitet, enligt berg? Är det inie alt hålla sig till ämnet? "Härigenom skapar vi förutsättningar för en fortsatt ökad sysselsättning inom industrisektorn i linje med regeringens sysselsättningspolitik." Får jag inle tala om sys selsättningen? är en klok man, det vet jag. Men del argument som hanhade att komma med här var skäligen svagt. Jag tycker i själva verket att ominte har lust atl svara sä har regeringen en skyldighet att hatalesmän här som är beredda alt försvara motiven för proposilionen. Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. säger, när det gäller nedsätining av energiskatten, attvi kan inte göra undanlag för någon viss bransch. Men, ,trädgårdsnäringen, som jag nämnde i mitt anförande, har redan undanlagits. Delinnebär all man rent tekniskt kan göra sådana medgivanden. Del borde manfaktiskt göra för den bransch jag lalat för, vilken också är den mestlöneiniensiva i vårt land. Det går alltså atl göra sådana undantag om baraviljan finns. Jagskulle också vara intresserad av att fä höra vilka skallelättnader man kan fådispensvägen. Det talas bl. a. i reservationen 7 från om att manskall kunna få specialregler för en viss bransch. Man skulle dä kunna fåtillämpa dispensreglerna. Jag har väldigt svårt alt förstå vad detta realiterkan innebära och skulle därför vilja veta vilka möjligheter glasindustrin haratt via dispensvägen få till stånd lättnader i energiskatten. HerrWÄRNBERG (s); För mig fär gärna diskutera precis vad han vill.Men måste finna sig i all inte få något svar, eftersomjag inte lycker atl detta hör hemma i dagens debatt. Däremot hör det hemma iden debatt som vi kommer all ha om etl par i del här huset, och jaglovar att då ta en debatt med honom i alla de härfrågorna om han sä vill. Men just nu diskuterar vi den här fondavsättningen,och jag lycker inte atl de stora fonder som skall byggas upp i och päandra häll har så rasande myckel med del här att göra. Jag tror därför altkammaren håller mig räkning för atl jag nu inle är beredd att ta upp dendebatten. Iniressaniareär det att jag kan lämna ett absolut besked till : Varie år mandeklarerar för är en enhet. I den mån man får pengarna och deklarerarför dem , så är de en enhet. I den män man fär nya , så är dessa en enhet. Om då någon fält ut pengarna påsådant sätt alt de kommer på samma beskattningsår, då skall de läggastillsammans. HerrBURENSTAM (): säger att jag färdiskutera vad jag vill. Inte ens det påståendet kan jag bedöma som riktigt tyhär i kammaren får man faktiskt bara diskutera det som hör till ämnet. Atldetta hör till ämnet visade jag genom högläsning ur propositionen.Kan motsäga mig? Jag sade för mig får diskutera vad han vill.Sedan är det talmannen som avg.ör. För mig förefaller det betydelsefullt all regeringen har en talesman härsom kan motivera den allmänna bakgrund mot vilken propositionen är framlagd. HerrHOVHAMMAR (m); Vad beträffar nedsättning av energiskatten ställde jag frågan till herrWärnberg vilka skattelättnader man kan få dispensvägen. Jag fick tyvärr ingetsvar på den frågan. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. HerrWÄRNBERG (s): I den författning som gäller från finns inskrivetatl regeringen och riksskatleverket upp till en viss nivå kan beviljaskattelättnader, men det är möjligt alt man inom glasindustrin har kommit överden nivån och att man inle kan få några skattelättnader. Det har jag intebestridit. HerrJOSEFSON (c); Trots all har svarat på frågan om huravsättning lill investeringsfond skall beräknas vilt jag, eftersom del tycksråda en viss oro pä den här punkten, hänvisa till vad som står i del på s. 7 iskatteutskottets betänkande återgivna lagförslaget. I 1 S sägs klart altavsättning till investeringsfonden skatt göras den 1 november1974-den 31 december 1975. I 2 4) slår lika klart att insättning påinvesteringskonio skall göras med belopp som motsvarar summan av viss procenlpå köpeskillingen under beskattningsåret. Jaghar velal säga detta för atl inget missförstånd skall uppstå. Bestämmelsernaär klart angivna i dessa två paragrafer i lagförslaget. Överläggningenvar härmed slutad. yttrade: Propositionerställs först på bifall till eller avslag på de i motionen nr 1980 av herrHermansson m. fi. framställda yrkandena om avslag på lagförslagen i Kungl.Maj;ts proposition nr 177 och begäran om förslag till höjd bolagsskatt. Omdelta yrkande avslås företas utskottets hemställan lill avgörande punktvis. Dei motionen nr 1980 av m.fl. framställda yrkandena om avslag pålagforslagen i propositionen och begäran om förslag till höjd bolagsskatt Propositionergavs pä dels bifall till, dels avslag pä dessa yrkanden, och förklarades densenare proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Den som vill att kammarenavslår de i moiionen nr 1980 av m. fi. framställda yrkandena om avslag på lagförslagen i propositionen och begäran omförslag till höjd bolagsskatt röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit nämnda motionsyrkanden. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar i och i Trobro i motsvarande del, ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 60punkten I a röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar i och i Trobro imotsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Mundebo, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 60punkten 1 b röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMundebo begärde röst- räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning Nr 144 Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskoitets hemställan, dels reservationen nr 4 avherrar i och i Trobro i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skaiteutskottets hemställan i betänkandet nr 60punkten 2 a röstar ja, den det ej vill röstar nej.