prot · FX09120 · 1974-12-31 00:00:00 — Jämlikhetär också en fråga om infiytande, och när del gäller infiy-landefrägorna finnsdet klara tendenser till att jämlikheten har försämrats. Del är en tydlig trendi vårt land till centralisering av beslutsfattandet. Det har skett genom attallt fier frågor handläggs av centrala instanser i samhällsapparalen, det harskett genom kommunsammanläggningar, genom en koncentration av makt ochinfiytande inom näringslivet. Detfinns en hel rad andra problem där jämlikhetsfrågorna spelar en stor roll. Delpågår förvisso i värt land ett betydande arbete på att lösa de olika delproblemsom har med jämlikhet att göra. Men ändå måste vi alltså konstatera att vi intehar lyckats åstadkomma några mera bestående och genomgripande förändringar.Del finns t. o. m. risk att åtgärder som vidtas för att främja jämlikheten uren viss synpunkt kan ha en motsatt effekt ur någon annan synpunkt. Därför ärdel så nödvändigt med ett samlat grepp på jämlikhetsfrågorna, och del är ocksådel som föresläs i motionen 134 och den reservation som är fogad lill Detär positivt att ett forskningsarbete nu äter kommer lill stånd inomjämlikhetsområdel genom uppdrag som har getts ät ochsocialforskningsinslilutel. Men forskning räcker inte på jämlikhetsområdel.Del som är nödvändigt är handling, och därför är det viktigt att detforskningsarbete som skall bedrivas också förses med kanaler sä attforskningsresultatet snabbi skall kunna omsättas i politisk handling. Del ärockså en avsikt med den kommitté som vi föreslär i reservationen - att manskall kunna omsätta forskningsresultatet i snabba politiska åtgärder. Medhänvisning till det jag sagt här yrkar jag bifall till den reservation somfinns fogad till utskottets belänkande. Handlingsprogramför jämlikhetspoU-tik, m. m. i (s): Det råder inget tvivel om alt jämlikhetsfrågorna bör ges ökad tyngd isamhällsdebatten och att kravet på ökad jämlikhet måste prägla våra beslut påolika nivåer i samhället. Detär klart all det vore frestande all här gå in i en sakdebatt med herrGranstedt, Jag skall avstå från detta och bara säga alt hela diskussionen omjämlikhetsfrågorna ofta går tillbaka lill förmögenhelsför-delningen ochinkomstfördelningen i samhället. Del är från de utgångspunkterna som vi inomdel socialdemokratiska partiet - även inom LO - har angripit dessa frågor.Sedan många är har det nämligen pågåll en intensiv programdebatl inom värtparti och inom den fackliga rörelsen, där vi har diskuterat de här frågornautifrån den samhällssyn som vi representerar. Vi tycker att även övriga partierbör välja den vägen, och det är en av anledningarna till alt utskoliei yrkaravslag pä den här motionen. Dethär är ju en gammal och välbekant motion, där man från nuåterkommer med krav på en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utveckla ettjämlikhetspolitiskt program. gör man det tillägget alt denna kommittéockså bör söka finna ett system för kontinueriig välfärdsforskning. Enliknande motion har behandlats av 1971,1972 och riksdagar ochavslagits - jag höll pä att säga med betryggande majoritet. Jagvill tillägga att del väl inte är utredningar som människorna i samhälletönskar pä den här punkten, ulan det är i stället konkreta förslag och åtgärder. Ulskotlelsmotivering för sill avslagsyrkande är även all vi menar all en kommitté avden här typen skulle gripa över praktiskt taget alla avsnitt i samhället ochföljaktligen bli mycket tungrodd och tidskrävande och knappast kunna presteranågra konkreta resultat. Därför säger vi nu som tidigare inomutskottsmajoriteten att vi tycker alt det är en bättre väg all partierna görupp jämlikhetsprogram var för sig utifrån sin syn på samhällsfrågorna. Beträffande forskningen,som är det nya momentet i den här mo- Handlingsprogram.för jämlikhetspolitik, m. m. tionen, hänvisar utskottettill all tillsammans med statistiskacentralbyrån kommer att sätta i gång en omfattande forskningsverksamhet rörandelevnadsförhållandena och välfardsutveck-lingen i samhället. Jag skall inte säga mer, för vi har diskuterat det här motionsyrkandelså ofta här i , utan jag slutar med att yrka bifall lill utskottetsförslag. HerrGRANSTEDT (c): i valde att inte gå in i någon sakdebatt omjämlikhetsfrågorna, och det må vara honom obetaget att avstå från att diskuterajämlikhet. Menom jag något skulle kommentera de synpunkter som log upp, såhänvisade han till att det inom SAP förekommer ett programarbete rörandejämlikhetsfrågorna. Det är ju ingenting unikt för SAP - ett sådant arbete pågårhelt naturligt också inom exempelvis . Vad del gäller här är justatt fä fram konkreta förslag. sade alt del är konkreta åtgärder som behövs. Ja, det är konkretaåtgärder som vi menar att den här kommittén skall föreslå, och just därför allkommittén skulle komma alt spänna över områden där det i-och för sig finns enhel del utredningsmaterial att tillgå borde del vara möjligt för kommittén atttämligen snabbt få fram förslag. Man skulle i och för sig inte behöva vänta pånågot slutbetänkande, utan kommittén skulle kontinuerligt kunna presenteraförslag till konkreta åtgärder. Detfaktum att kommittén skulle vara av övergripande karaktär och spänna över ettvilt område ser inte jag som någon nackdel. Tvärtom är del helt klart - och jagförsökte också framhålla det i mitt första anförande - all jämlikhetsfrågornaär just del fält där del behövs samordning, där del är nödvändigt att spännaöver fiera områden och se hur en åtgärd på ett område kan påverkajämlikhelssituationen på elt annat område. Vihar också i andra sammanhang i det här landet utredningsarbete som spänner överganska vida områden. Vi har utrett regionalpolitiken som spänner över myckelstora områden. Vi har en stor sysselsättningsutredning som också den spänneröver mycket stora områden. Vi har en särskild delegation - dess värre intepariamentarisk - som sysslar med kvinnans jämställdhet; det är också ett områdesom täcker i stort sett alla tänkbara politiska fält. Det huvudargument som anförde för attmotionen och reservationen inte borde bifallas, nämligen att en liknande motiontidigare hade avslagits, kanske avslöjar hur pass svårt del är att hittaverkliga bärande argument mot de krav som vi framför. i (s): hade ju kunnat använda sin energi för att övertyga sinaborgeriiga vänner om riktigheten i den här motionen. Jag bara konstaterar attden uppgiften har han inte orkat med. Vihar ju andra utredningar, säger , som spänner över stora områdenav samhället, och nämnde som exempel regionalpolitiken. Han hadekunnat nämna också jordbrukspolitiken och några andra frågor. Det är alltsåriktigt som säger. Men skillnaden mellan dessa kommittéer ochden kommitté som vill ha i det här fallet är ju den att deförstnämnda kommittéerna ändå rör sig inom ett bestämt avgränsat område isamhället, exempelvis regionalpolitiken. Vad man i detta fall vill är att denföreslagna kommittén skall spänna över alla avsnitt i samhället, och det trorjag är en helt övermänsklig uppgift. Inomvårt parti har vi erfarenhet av ett programarbete av denna art, och vi har sagtoss att det är ett utomordentligt sätt att ta upp frågorna till öppen debattmot bakgrund av den grundsyn som man i respektive partier har och att sedan förriksdagen lägga fram de förslag som man efter ingående analyser ochdiskussioner har kommit fram till. Jag vill rekommendera att manockså där tar upp en programdebatt om jämlikhetsfrågorna, i stället för att användasin energi till att skriva motioner av den här typen. Om man gör det, sä trorjag att man även i kommer fortare fram till synbara resultat. Handlingsprogram.för jämlikhetspolitik, m. m. HerrGRANSTEDT (c): Den programdebatten har vi fört, och den har också lett till en långrad konkreta förslag på åtgärder. Jag skall här inte räkna upp alla förslag somcentern har lagt fram just i jämlikhetsskapande syfte, eftersom partiets andrevice ordförande ganska ingående behandlade den frågan i denallmänpolitiska debatten för någon vecka sedan. Sedanär det med en viss förvåning jag noterar att i tydligenanser att elt instämmande från moderata samlingspartiet och är enförutsättning för att han skall kunna godta ett förslag från oss påjämlikhetsområdet. Jag hoppas att det inte är någon allmän bedömningsgrund närsocialdemokraterna tar ställning till de olika förslag som vi för fram. Slutligen sade också att det är enväsentlig skillnad mellan de utredningar som jag nämnde ochjämlikhetspolitiken. Jag tycker dock att alla har det gemensamt att de tar uppett speciellt problemområde och anlägger en särskild aspekt påsamhällsutvecklingen. Likaså har de del gemensamt all när man börjar analyseraoch nysta upp problemen kommer man in pä många olika fält i samhället, t. ex.jämlikhetsprobtem, jämställdheten mellan man och kvinna, sysselsättnings- ochregionalpolitik m. m. Det är egentligen inte så förskräckligt stor skillnad. i (s): Jag har inget behov av alt få instämmanden från moderata 1 o protokoll 1974. Handlingsprogramför jämlikhetspoU-tik, m. m. samlingspartiet, men detvar ju ändå så för någon tid sedan att man var mycket angelägen om att markeraden borgerliga enigheten. Och vad jag ville säga i det avsnittet av mittanförande var bara att jag konstaterade att den borgerliga enigheten nu hadespruckit. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fi,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr24 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrGranstedt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 232 Nej - 81 På förslag av fru tredje vice talmannen beslöt kammarenuppskjuta behandlingen av det på föredragningslistan återstående ärendet tillkl. § 33Interpellation nr 153 om ökad vidareutbildning av sjuksköterskor Ordet lämnades på begärantill (), somyUrade: När fem terminers grundutbildning för sjuksköterskor infördes var dettänkt att den grundutbildade sjuksköterskan under liden fram tillvidareutbildningen skulle arbeta under ledning av erfaren avdelningssköterska.Under tiden utvecklades och rationaliserades hälso-och sjukvärden, ochpersonalstrukturen förändrades så, att den grundutbildade sjuksköterskan ickefick de förutsättningar för en arbetslivsperiod som utbildningsmodellen avsåg.Det är sålunda ett exempel på hur utbildningsplanering och hälso- ochsjukvårdsplanering tillåls att arbeta oberoende av varandra. Jagbeklagar att detta fortgår och att kravet på den bättre samordning somfolkpartiet framfört inte beaktats. Detdrabbar givetvis inte bara sjuksköterskeulbildningen utan påverkar helasituationen i hälso- och sjukvården. Landstingen har förnärvarande vid sin dimensionering inte lyckats genomföra del antalkurser, för vilka statsmakterna beviljat anslag. ett nytt centraltintagningsförfarande med elt kösystem kommer efter- Onsdaeen den släpningarna inte attkunna upphämtas, Lägel är sålunda del, altvidareutbildningskapaciteten är otillräcklig, ------ Därtill kommer att den somarbetar som grundulbildad sjuksköterska på grund av organisationsstrukturen ochbristen på vidareutbildade sjuksköterskor får arbetsuppgifter, för vilka honinte är utbildad. Medhänvisning lill det anförda hemställes om kammarens tillstånd all lill herrutbildningsministern ställa följande fråga: Vilkaåtgärder ämnar utbildningsministern vidta för att samordna utbildningsplaneringenmed hälso- och sjukvårdsplaneringen, för att införa ett centralt kösystem ochför att öka vidareulbildningskapacitelen så att tillräckligt antalsjuksköterskor kan få sin vidareutbildning? §34 Interpellation nr 154 om en provisorisk jordförvärvslagstiftning Ordetlämnades på begäran till (), somyttrade: Prisutvecklingen för jord- och skogsbruksfastigheler är mycket snabb.Den ligger exempelvis betydligt över utvecklingen för gårdsarrenden. Det ärfrämst jordförvärvslag som orsakar denna förstärkta prisutveckling.Kommuner, byggnadsförelag, sågverksföretag och andra kapitalstarka köparebjuder över den enskilde jordbrukaren. Dehöga priserna på jord- och skogsbruksfastigheter motverkar starkt ennyetablering av unga jordbrukare. Även möjligheterna för redan etableradejordbrukare att göra tillskottsförvärv begränsas. Dethar tillsalls en parlamentarisk utredning som skall göra en översyn avjordförvärvslagen. Detta bygger på gamla centerkrav och är naturligtvis myckeltillfredsställande. Utredningen kommer emellertid att ta avsevärd tid pä sig.Under arbetets gäng kommer troligen köpen ytterligare att accentueras ochproblemen bli värre. För att förhindra denna utveckling måste ett provisoriumtillskapas. Del måste läggas provisoriska restriktioner på köp av jord- ochskogsbruksfastigheler. Det räcker inte med en skärpning av lagens tillämpning.Lagen är relativt väl preciserad när det gäller vilka köp som inte fårförvägras förvärvslillstånd. Därför kan skärpta tillämpningsföreskrifter intepå elt avgörande sätt förhindra allvarliga konsekvenser under utredningsarbetetsgång. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd all lill herrjordbruksministern ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att vidtaga åtgärder för atttillskapa en provisorisk lagstiftning för jordförvärven under utredningsarbetetsgång? Denna anhållan bordlades. § 35 Interpellation nr155 om ändrad handläggning av ärenden angående miljöfarligt avfall Ordetlämnades pä begäran till iKristianstad (s), som yttrade: Miljöskyddslagen trädde i kraft och har sålunda varit itillämpning i drygt fem är. Lagen jämte ekonomiska bidrag från staten har varitmyckel effektiva för alt åstadkomma en god miljövård i vårt land.Internationellt sett torde vi ligga i täten bland världens nationer i fråga omen god miljövård. Miljöskyddslagenhar emellertid efter hand visat sig ha brister i vissa avseenden. a. de bestämmelser som reglerar myndigheternas ingripande mot miljöfarligtavfall. Erfarenheten visar au bestämmelserna i lagen kan kringgås. 1pressen har fall uppmärksammals, där en segdragen kamppågått från myndigheternas sida mot ägare till avfall. Såväl hälsovårdsnämndsom länsstyrelse och naturvårdsverk bedömer avfallet som en klar risk förmiljön och en stor fara för grundvattnet. förelägger ägarna alt forsla bort upplaget och låta destrueraeller deponera avfallet på ett av myndigheterna godtagbart sätt. Ärendetförhalas gäng på gång genom överklaganden. kan med stöd av 40 §miljöskyddslagen förelägga ägarna all - vid vite - transportera bortavfallsparliet. Ärendet kan överklagas och trots beslut i regeringen() om alt avvisa besvären kan ägaren jämlikt 50 §miljöskyddslagen ansöka hos om prövning avhela frågan på nytt. Attlagen medger sädana manövrer skapar inte förtroende hos allmänheten för vårlagstiftning. Över huvud måste också frågan ställas om inte myndigheterna börha större befogenheter all snabbt ingripa mot miljöfarligt avfall när storarisker finns för miljöskador. De fall som aktualiserats i debatten understrykerbehovet av en skärpning av miljöskyddslagen. Motbakgrund av det här anförda anhåller jag att lill herr jordbruksministern fåställa följande interpellation: beredd medverka till att miljöskyddslagen ändras så alt berördamyndigheter skall kunna vidta åtgärder när uppenbara risker för miljöskadorföreligger av miljöfariigt avfall, och att regeringens utslag skall varaslutgiltigt och inte kunna bli föremål för en helt ny handläggning hos andrainstanser? Denna anhållan bordlades. § 36 Interpellation nr156 om en redogörelse för regeringens syn på läget i Ordetlämnades på begäran till i (s), som yttrade: har och Pa I est i na frågan tilldragit sigbetydande internationellt intresse. röstning i FN för all Pa-lestineLiberation Organizalion (PLO) skulle fä delta i debatten om Mellersta Östernsamt statsministerns egen resa till har accentuerat roll isammanhanget. Israelhar befunnit sig i krig med sina grannar och står nu påranden till ell nytt krig. Del viktigaste är därför i dagens läge allfredsförhandlingar kommer till stånd. Krig löser inga problem ulan skaparendast nya. Föratt de kommande fredsförhandlingarna skall kunna nä resultat är del, såvitt jagkan bedöma, nödvändigt att parterna utgår ifrån att ett ömsesidigt diplomatiskterkännande kommer till stånd mellan och arabstaterna, samt attpalestiniernas självbestämmanderätt er-kännes. Detär vidare, menar jag, viktigt att PLO betraktas som talesman för palestiniernautanför del egentliga , liksom alt PLO måste acceptera som suveränstat, vars inre angelägenheter måste få bestämmas av medborgarna själva. Palestiniernakan inte längre bara betraktas som ett flykiingproblem, även om alltför mångapalestinier ännu vistas i flyktingläger under svåra förhållanden. Någon lösningpä delta problem kan inte heller skönjas. Men palestinierna måste få sinidentitet som folk erkänd. Fråganhar därför uppstått, om det är möjligt för palestinierna alt skapa en egenstat, elt s. k. Minipalestina med och Gazaområdel som utgångspunkt.Såvitt man kan se är detta den för dagen mest realistiska lösningen. MellerstaÖstern är del mest militariserade området i väriden enligt, det internationellafredsforskningsinstilutet i . Länderna offrar stora delar av sinstatsbudget och nationalinkomst på försvaret och undergräver därmedmöjligheterna att utveckla sina stater i socialt och ekonomiskt hänseende. Medhänvisning till denna korta motivering ber jag om kammarens tillstånd att tillherr statsministern få rikta följande fråga: Ärregeringen beredd att lämna en redogörelse för sin syn på lägel i MellerstaÖstern? § 37 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:tspropositioner Nr 135 angående vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaretNr 145 angående fria läromedel, m. m. Nr 120 § 38 Utsträckt motionstid ''''lämnades på begäran till HerrWACHTMEISTER i (m), som yttrade: Jag hemställer all kammaren ville besluta all liden för avgivande avmotioner i anledning av Kungl. Maj:is proposition 1974:166 med förslag tilländringar i naturvårdslagen (1964:822) och skogsvärds-lagen (1948:237), m. m.måtte med hänsyn till ärendets omfattning utsträckas lill första plenum . §39 Anmäldes och bordlades motionen nr 1945 av m. fl. ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:170 angående utgifter påtilläggsstat I till riksstaten för /75. §40 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen av Nr336 () till herr statsministern angående statsministernskontakter rörande konflikten i : Vill statsministernredogöra för sina kontakter med president medienne och PLO-ledaren avser konflikten i Mellersta Nr337 i (s) lill herr statsministern angående Israelsställning vid en lösning av Palestinaproblemet: Vill statsministern efterbesöket i redovisa sin syn på rätt att leva inom säkraoch trygga gränser inom ramen för en rättmätig Nr338 () till herr utrikesministern angående förföljelser avkristna i : Kan statsrådet bekräftauppgifter i svenska tidningar om förföljelser av kristna i , ochvilka åtgärder kommer regeringen att vidta om uppgifterna visar sigvara riktiga? Nr339 () till herr statsministern angående statsministernskontakter rörande konflikten i : Villstatsministern redogöra för omständigheterna kring sitt sammanträffandenyligen med PLO-ledaren ? Nr 340 () till herrkommunikationsministern om vidgad 150 rätt att lösa in checkar på postkontor: beredd medverka till att inlösning av checkar kan Nr 120 ske på postkontoren i samma omfattning som på bankkontor? Nr 341 () tillherr justitieministern angående handhavandet Anser statsrådet det förenligt med den enskildamänniskans krav på rättstrygghet att företag genom någon form av domstol utövarrättsvårdande uppgifter? § 41 Kammaren åtskildeskl.