prot · FX0979 · 1974-12-31 00:00:00 — Men skulle vi, somleverantören har krävt i anledning av oljekrisen, betala det pris som denne nudebiterar, skulle underskottet uppgå till icke mindre än 3,5 miljoner kronor.Då uppstår frågan: Är staden som ägare av gasverket beredd att fortsätta enverksamhet med ett så stort driftsunderskott? Rent teoretiskt kan man säga: Höj taxorna så att denågorlunda svarar mot råvarukostnaderna. Men det är inte möjligt. Hushållenstaxor måste avvägas mot vad de betalar för exempelvis el. Gasen till en gasspisbör i princip inte vara dyrare än elektriciteten till en elspis. När det gäller uppvärmningsändamål har vi eldningsolja 1 somen klar konkurrent till stadsgasen. Här är förhållandet det att eldningsoljanhar prisreglerats och sats ned i pris. När det gäller industrin - småhantverk och dylikverksamhet har stadsgasen icke bara att konkurrera med gasol utan också imycket stor utsträckning med eldningsolja 1. Det gör att prissättningen påområdet är beroende av om vi skall upprätthålla konkurrensen med andraenergislag. Det är inte möjligt för stadsgasverken att ta ut de verkligakostnaderna för driften. Som jag framhållit i min interpellation är det stor riskför att dessa stora driftsförluster kommer att aktualisera en avveckling avstadsgasverken i snabbare takt än vad som är önskvärt från allmännasynpunkter. Kommunalmännen frågar sig naturiigtvis huruvida det kan varariktigt att fortsätta med en verksamhet med ett så stort underskott som det somjag Ang. prissättningen på stadsgas Ang. prissättningen på stadsgas nu harnämnt för Malmös vidkommande. En nedläggning av stadsgasverken får inte skealltför snabbt. Icke mindre än 380 000 hushåll använder gas för sinenergiförsörjning. De har i allmänhet inget annat alternativ än el, ochstäderna är icke beredda och har icke möjligheter att snabbt lägga om från gastill elförsörjning. När det gäller de 18 000 industri-, hantverks-ochvärmeabonnenterna är det tänkbart att en omställning på det området kan skesnabbare med tanke på den konkurrens som uppstår här icke minst fråneldningsolja 1. Det gör att vi ser verkligt allvarligt på den uppkomnasituationen. Det är naturligtvis de som bildar det största underlaget förgasverksdriften, dvs. industrikunderna, som också har de störstaförutsättningarna att bli avnämare av naturgas. Det är klart att de storadriftsförluster som vi redan nu faktiskt kan konstatera kommer att uppstå underdet här året ökar trycket från skattebetalarnas sida på kommunerna att avskaffagasverksdriften, allra helst som det i dagens läge är svårt att se hur längeden nuvarande situationen kommer att råda. Jag är givetvis mycket tacksam för att handelsministernägnar dessa frågor stor uppmärksamhet och följer vad som håller på att händainte minst i de prisförhandlingar som pågår. Och jag förutsätter att,eftersom han delar min mening att det är olyckligt att i detta läge avvecklagasverksrörelsen, innan riktlinjerna för den framtida energipolitiken harklarnat och innan vi har möjligheter att verkligen bedöma huruvida det finnsförutsättningar för stadsgasverkens fortsatta verksamhet, handelsministernöverväger alla möjligheter till en sådan prissättning på råvarorna, lättbensinoch gasol, att en forcerad övergång från gas till andra energiformer undvikes. Än en gångber jag att få tacka för svaret. Med den sakkunskap som har när det gäller gasverkens ekonomi och framtida problem skalljag inte gå in i någon diskussion med honom på den punkten. Han har säkertstarkt fog för det han säger. Mitt problem är emellertid huruvida ingripanden på dettaområde löser några problem. Därför vUl jag avvakta de undersökningar som pågår.Jag valde att svara relativt snabbt på interpellationen för att riksdagssessionens slut skuUe få veta hur jag i princip ser på detta. När helt riktigt säger att det procentuelltsett har varit starkare prishöjningar på lättbensin och gasol än på andraoljeprodukter har detta sin bakgrund i att över huvud taget i världen har dessabåda produkter genomgått en snabbare prisutveckling. Faktorerna bakom dettaförhållande kan vara flera, men en faktor som vi måste ta reda på ärkostnadsbilden för de svenska producenterna. Det är deras kostnader för dessaprodukter som kommer att avgöra prisbildningen och som kommer att avgörahuruvida man över huvud taget kan göra något ingripande. Vi måste nämligen fådem att - och det förstår mycket väl - producera dessa produkter,och då måste det finnas en rimlig relation mellan priser och kostnader. Vi följer naturligtvis de förhandlingar som pågår, men vidsidan av dem pågår en undersökning av kostnadsbilden och skäligheten i depriser som har uppstått på de här produkterna. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr124 till justitieutskottet. § 7 Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottetsbetänkanden nr 29, 30 och 32, justitieutskottets betänkanden nr 13, 16 och 17,lagutskottets betänkanden nr 16 och 23, utrikesutskottets betänkanden nr 5-8,socialförsäkringsutskottets betänkande nr 22, socialutskottets betänkanden nr18 och 19, utbildningsutskottets betänkanden nr 21 och 23-26, trafikutskottetsbetänkanden nr 14, 15, 17 och 18, jordbruksutskottets betänkanden nr 16, 20 och22, näringsutskottets betänkande nr 26 samt inrikesutskottets betänkande nr 13. § 8 Herr andre vice talmannen meddelade att påmorgondagens föredrag-ningsUsta skulle näringsutskottets betänkande nr 26uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 9 Anmäldes och bordlades betänkande Nr 22 i anledning av propositionen 1974:106 med förslagtill lag om fortsatt giltighet av likviditets-och kassakvotslagen (1962:256),m. m. Nr 29 i anledning av motion om statligaproduktionsinitiativ för ökad sysselsättning i Nr 30 i anledning av motion angåendedrivmedelsförsörjningen i glesbygder Nr 7 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1974:1gjorda framställningar om anslag till regional utveckling m. m. jämte motioner § 10 Kammaren åtskildes .