prot · FX09126 · 1974-12-31 00:00:00 — Statsrådet har inte uttalat någon personlig uppfattning i frågan,och det vore därför av inlresse atl höra om statsrådet vill medverka till attvilandebesluiei blir undanröjt, så all man äter kan ta sädanatandläkarpraktiker som pä grund av sjukdom, dödsfall etc. står tomma i bruk. Jagskall lill slut något kommentera vad statsrådet sade om den förebyggandetandvärden. Denna är ju utomordentligt viktig. Del är väl trols alll bättre allförsöka förebygga uppkomsten av hål i länderna än all bara vänta till dess attde måste lagas. Del är angeläget att i större utsträckning än ulnylljatandvårdshygienisternas kunnande i den förebyggande vården, kanske framför alllinom barntandvården. Utbildningen av tandhygienister är inte precisöverdimensionerad i värt land. Det framgår också av vetenskapliga utredningaroch undersökningar att landhygienisternas insatser i renl profylakliskt syftehar enormt stor belydelse. Jag vill därför lill slut fråga statsrådet om mankan förvänta atl genom initiativ frän statsrådet utbildningsvolymen vad gällertandvårdshygienister kommer att öka. hemstad utbildas äriigen 10tandvårdshygienisleroch i 16. Denna ulbildningsvolym, totalt 26tandhygienister , är såvill man kan bedöma det inom både folklandvårdenoch privatiandvården otillräcklig. Jag har därför velat ställa frågan direkttill statsrådet. Jag är medveien om alt del finns en kurs för tandsköterskor,den s. k. 50-kronorskursen, varigenom dessa får sädana kunskaper alt de kan geviss information om tandhygien. Tandhygienisterna är dock så pass vikliga allen ökning av ulbildningsvolymen vad gäller dessa är nödvändig. Jag lackar för svarel påmin interpellation. Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. Hen RINGABY (m): Även jag vill gärna lacka statsrådet för svaret på min interpellation.Jag vill starkt betona all det här är en mycket allvariig fråga som måsiediskuteras seriöst, och därför skall jag inte särskill myckel beröra depolemiska inslagen i statsrådets svar. Viskall vara på del klara med en sak: i öch med all landvårdsförsäkringen träddei full kraft uppstod ell väntat tryck på tandvården, därföratt ett slorl antal vuxna med elt ackumulerat värdbehov plötsligt började sökaefler tandvård. Självklart har del skapat köer, främsi hos de privata tandläkarnamen även hos folklandvården, och självklart har barnens tandvård kommit i kläm.Denna utveckling har som sagt varit förutsedd. Atl tjänstelandläkarna i ökadutsträckning 3 protokoll 1974. Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. sökt sig över lill denprivata sektorn för atl möta trycket från de vuxna är också naturligt. Men likasjälvklart är alt denna negativa effekl av tandvårdsförsäkringen blivit siörreän vad den behövt bli på grund av en felaktig konstruktion av försäkringen. Detlönar sig föga , , att påminna om vad vi moderater sade närförsäkringen logs . Bättre är all försöka rätta tillbristerna i systemet. Enav de mest primära förulsällningarna för all de väntade negativa effekternaskulle bli så små som möjligt var att försäkringen skulle göras administrativtenkel, alt den skulle vara allomfattande och atl den skulle bygga pä förtroendeoch samverkan mellan den privata seklorn och folktandvården. Då försl kan manräkna med en maximal landvårdspro-duklion. 1 stället bjöds tandläkarna tillförsäkringen med armbågen, hot om straffåtgärder utfärdades, och ett krångel,som inte är av denna väriden, tillskapades. Sedan kan man undra varförförsäkringen inte klaffar som den skall. Jag skall återkomma lill krångletsenare. Somkronan på verket genomför sedan riksförsäkringsverkei, efler hörande avsocialstyrelsen och mot den moderata representantens protester, nära nog ettidiotslopp för all elablering av tandläkare som privatpraktiker fram till den31 . Därmed har skevhelerna blivit definitivt fastlåsta.Etableringsstoppet kom pä , , men eftersomsjukkassorna måste ligga på varje ansökan om inträde i försäkringen i en månadskall etableringsstoppet gälla från med undantag avelt fåtal dispenser. Enligt propositionen 1973 skulle etableringsstoppetvid behov genomföras regionvis, men har riksförsäkringsverkei alltsåbeslutat om eiableringsslopp över hela landet pä en gång, oavsett hursituationen är i de olika länen. Följdernaav detta eiableringsslopp - eller denna vilandeförklaring av ansökan om inträdei tandvårdsförsäkringen, som det heler på by-råkralspräk - har blivitsynneriigen hårda och orättvisa. En 70-årig tandläkare i ville slutaoch gä i pension. Ingen fick överta hans praktik. Han tvingades fortsätta därförall han inte ville lämna sina patienier i sticket. En annan 70-åring som intekunde fortsätta på grund av dålig syn fick inte heller någon efterträdare,varför han måste köra ul hela utrustning, röntgenapparat m. m. på soptippen. Ielt annal län, med fullt utbyggd folktandvård, slutade en äldre landläkare,och tvä nyexaminerade - ell äkta par - anmälde sig. Den ena sökte lillfolktandvården och fick arbeie, den andra ville överta den lediga praktiken menvägrades inträde i försäkringen. Han fick i slället söka till folklandvården ielt annal län, och där gick det givetvis alt få arbeie. Iytterligare ell län med fullt utbyggd folktandvård avled en privatpraktiker påen ort där folklandvården inte skulle etablera sig. En ijäns-tdandläkareanmälde sig atl överta privatpraktiken, och folktandvårdens chef tillstyrktedetta, men ansökan avslogs. Enung privatpraktiker avled, endast , och änkan kunde inte säljapraktiken eftersom ingen fick köpa den. Det fanns två landsköterskoranställda, som änkan alltså mol sin vilja måste säga upp. Men då fick hon betala sexmånaders lön till dem enligt den nya trygghetslagen. Hon klämdes mellan tvåstelbenta lagar. Trorverkligen , eller någon annan, atl landvårdsproduk-lionen främjasav en sådan stelbent tillämpning av landvårdsförsäkringen? Under åtta månader1974 kommer alltså tjänstelandläkarna atl vara livegna och näringsfriheten fören hel yrkeskår satl ur spel. Vilka rättsregler skall gälla på det härområdet, där godtycket nu tycks fiorera? Sänågra ord om krånglet - och jag måste verkligen be kammaren om tillgift för atldel jag nu säger blir krångligt, men det är inte mitt fel. Somväl de flesta vel laborerar man med två procenttal inom tandvårdsförsäkringen.I normalfallet betalar patienten 50 proceni av kostnaden, och när dennakostnad överstiger betalar patienten 25 proceni av den del somöverstiger . Men, herr statsråd, del är inte nog med detta. Under enlångvarig övergångstid gäller för 17-19-åringar inte och25procent när de går lill en privatpraktiker, ulan de blir 25proceni och de blir 12 1/om dessa 17-19-åringar går tillfolktandvården. är det ganska vanligt all en patient går till enprivatpraktiker för sitt ordinarie tandunderhäll och lillfolktandvården för något spe-cialislarbeie. När översliges då 1000-kronorsgränsen, och vilken tandläkare åstadkommer detta överskridande ochtill vilket belopp? Är patienten därtill kan man föreställa sigkrånglet med olika taxor. Vid sådana dubbelbesök blir del oftastfeldebileringar. Iell landsting har folktandvården utfärdat beslämmelser om hur man skall förfarai dylika fall. Jag citerar ur formuläret som tillställts samlliga landläkareoch tandsköterskor: Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. "Ang.rättelse av feldebitering eller felkodning i kassaboken. 1.0 m patienten har betalat rätt belopp menuppgift om åtgärd, anlal eller minuter är fel. Rätta med rött påkvittokopiorna i kassaboken. Upptäcks felet efler och månadsredovisningenär insänd till landvårdssektionen, måsle rättelsen meddelas dit somden görs i kassaboken. Om patienten har betalat fel belopp. Meddelapatienten att han har betatal för hög patientavgift och hur återbetalning skallske. 1.Om felet upptäcks samma månad och månadsredovisning inte skickats tilllandvårdssektionen. A.Be patienten komma tillbaka och la med sig utfärdat kvitto. Sätt in kvittot i kassaboken samt makulera hela kvittosaisen (= kvitto -t- ivå kvitiokopior).-- Om patienten inte harkvittot kvar, notera detta på de makulerade Omupphävande av etableringsstoppet .för tandläkare, m. m. Skriv ettnytt kvitto på rätt belopp och ålgärd. Hänvisa till gammall kvitto.-- Anteckna i journalen denförda transaktionen.---- B.Patienten återkommer inte. Betala tillbaka beloppet på en postanvisning enliglföljande:" Så är förfaringssättet beskrivet. "Postanvisningskviitotklistras upp pä ett papper med följande text:" - Så beskrivs hur del skallgå lill. "Skickain papperet till tandvårdssektionen tillsammans med månadsredovisningen. 1journalen införes återbetalningen på liknande sätt som under punkt II 1A. 2.Om felet upptäcks efler rnänadsskiftet och månadsredovisning har skickats lilllandvårdssektionen. A.Om patienten kommer tillbaka. Skriv ett återbelalningskviito (finns all köpa ibokhandeln) i tre exemplar. Patienten måste skriva under kvittot. Lämna originalet lill patienten tillsammans medpengarna. Behåll en kopia av kvittot och klistra upp den andra på ett pappermed följande text:" Och så följer en beskrivning av texten. Ja,herr statsråd, det här är alltså inte hämtat ur , ulan detär en stackars landvärdschefs seriösa försök all sälta land-vårdsförsäkringensintentioner pä pränt. Jagkänner ett fall där en landläkare fick syssla med det här under en hel dag,herr statsråd, för ell fel på . Alla beialningar skall enliglföreskrifterna rundas nedål men timåtgången skall rundas uppåt lill . Vidare färden procenisals som palienien skall betala inte läggaspå slutsumman, vilket vore enklast, ulan på vart och ett av de delmoment somtandläkaren utför, och dessa kan vara mänga och ge myckel ojämna delsiffror.Del här lar mycket onödig lid saml skapar stor irritation. Bland alla lill 50proceni rabatterade arbeten kommer så en profylaktisk åtgärd - skrapning avtandsten t. ex. - där återbäringen är . Man kan verkligen ställa sigfrågande lill nyttan av de olika rabatterna. Tar den förebyggande älgärden inomfolktandvården för en 17-19-åring t. ex. lio minuter skall denna åtgärdberäknas som en sjättedel av en tandläkartimme ä , och patientenskall då betala hälften av 25 proceni, alltså -=2 kronor efler avrundning. Allt detta orimliga krångel skulle vara borta om del fanns enenhetlig återbäringslaxa. landläkare och tandsköterskor och inte minslpersonalen på våra sjukförsäkringskassor anser atl en enhetligåterbäringsprocenl är en nåd att stilla bedja om. Den kunde t. ex. sällas , om man inte vill atl försäkringen skall bli dyrare än . Baradenna ålgärd skulle göra all mycken blankdiid kunde över- föras lill produktivtlandvårdsarbde. Enenhetlig rabatt föreslog moderaia samlingspartiet som enda parti närtandvårdsreformen beslutades i fiol liksom att alla, även barn och ungdom,skulle tillhöra försäkringen. Jag vädjar till socialminislern atl i dd Uppkomnalägel länka om på de här punklerna. Delär bra all landvårdsdelegationen länker upphäva elableringsstoppet den Ijanuari 1975, men del är illavarslande alt andra och nya kontrollåtgärderkommer i slällel. Hur skall de fungera? Jag och övriga inom moderatasamlingspartiet molsäller oss inie en viss dableringssiyrning . Enjordbrukare t. ex. får ju inte köpa lill jord eller ens nysiaria som han vill,och ell induslriföreiag måsle la lokaliseringshänsyn när invesieringsfondernaskall användas, men all erfarenhei visar all tvång bara skapar problem. Delfinns ju lokala landläkarföreningar i varje län, och jag vel all landläkarnasjälva är beredda på all resonera med folktandvården om nyetablering. Mankan komma långt och nå bra resullal med samverkan. Kanske kan man t. o. m.länka sig en stimulansåtgärd till dem som vill etablera sig i glesbygden.Positiva åtgärder är alltid bättre än tvång. Det går också intensiva rykten omau del näsla är kommer en ny blankett som i fråga om krångel överträffar vadjag har sagt om de nu gällande - och då kan man länka sig resultatet! Jagkan garantera, , all denna nya blankett inte kommer all lösa någraproblem ulan bara förvärra saken och skapa vantrivsel bland alltandvårdspersonal. Försöki slället med en enhetlig återbäring, avveckla dableringssloppel, lålförsäkringen omfatta alla och sträck ut handen lill samarbele med alla parter,även tandteknikerna, i stället för armbågen! Då försl kan man hoppas på eltgoll resullal, då först når man ell opiimali ulnylljande av helavårdkapaciiden. En del köproblem för både barn och vuxna kommer ändå all beslånågra år, men ulan de här nämnda åtgärderna kan inte effekiiviiel, arbdsro ochförtroende uppnås. Tro mig, herr social-minisier! Moderaiasamlingsparlieis och min egen uppfallning all del är bällre all skapa underlagför samverkan mellan folktandvård och privattandläkare än all skapa byråkralioch molsällningar har slyrkls efler all jag läst Svenska Dagbladd , vilkeljag hoppas au också har gjori. Där får man se all Slockholms länslandsling skall göra en jätiesalsning för all klara landvärdens akuta problem.I samverkan med privaliandläkarna skall en akutklinik startas vid årsskiftetmed öppel-hållande 'årel runl mellan kl. 8.00 och 21.00 för all betaav köerna. Sådant är positivt, herr slalsråd! Sådani ger resultal och visar allell borgerligi styrt landsling kan tackla de här problemen pä elt vettigt säll. Jaghoppas verkligen att myndigheterna inte nu sätter käppar i hjulet för ellfruktbart samarbele genom införande av rigorösa kontrollåtgärder och ökalblankeiikrångel under nästa är. Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. i (s): Försl ell lack lill socialminislern för svaret på min interpellation. Jagdelar faktiski statsrådets bedömning atl både i och herrRingaby i sina interpellationer till statsrådet tagit upp landvårdsfrågorna medutgångspunkt i privallandläkarnas intressen. Jag tycker att jag fickytlerligare belägg för delta när jag lyssnade till framför allt . Imin interpellation tar jag upp problemen med utgångspunkt i de förhållanden sområder inom folktandvården. Jag efterlyser vilka fortsatta åtgärder som enliglsocialminislern erfordras för all folklandvården skall kunna infria sittvårdansvar i enlighet med den av statsmakterna beslutade tandvårdsreformen.Den under förra årets riksdag beslutade tandvårdsreformen innebar som bekantatl landstingen som huvudmän för folklandvården fick ett lagfäst ansvar förbarniandvården. Jagaktualiserade denna fråga också , då det förelåg uppenbar riskför atl tillgången på tandläkare inom folktandvården äventyrade deltavärdansvar. Överströmningen av tandläkare från folklandvården tillprivatpraktik hade varit mycket stark. Underdel årel hade intemindre än 145 tandläkare i folklandvården slutat för all bli privaltandläkare.Denna trend har sedan fortsall. Detvar i svaret på min fråga som socialministern då, med hänsyn lillfolktandvårdens lagfästa ansvar för barniandvården, anslöt sig till tanken päetableringsbegränsning för privatpraktik, elableringsregler som också trädde ikraft månaden efter. Socialministern underströk att om del fanns risk för attfolktandvården inte skutte tillförsäkras landläkarresurser i den ulslräckningsom statsmakternas beslut förutsatte, så skulle de här åtgärderna genomföras.Så skedde också. Personligen tror jag all dessa elableringsregler varnödvändiga och bör bibehållas. Jaghar i min interpellation framhållit all del nu förefaller angeläget att vi fåren utvärdering av dessa elableringsregler. Jag har också efterlyst fortsattaålgärder för att folktandvården skall kunna infria sill vårdansvar. Jag gördella därför all jag upplever situationen beträffande folklandvården på vissahåll ule i landel som mycket bekymmersam. Låtmig illustrera delta med bara ell exempel från mitt egel län. Så sent som imåndags fanns den här rubriken på en tidnings förstasida: "Katastrof iÅriäng - väntan på tandvård." Jagär medveien om all bristen på tandläkare inom folklandvården varierar myckelfrån landsling till landsting. I landsling är vi hårt drabbade med ca20 tjänster vakanta vid våra kliniker. Socialminislern anger också i sitt svarall en slor del av de obesatta tand-läkartjänsterna inom folktandvårdenåterfinns jusl i glesbygdsområdena. ,som jag här har åberopat, förfogar över tre landläkare på 9 000 invånare.Vårdansvaret kan inte uppfyllas, även om man här som på andra platser gör alltför att hinna med skoleleverna och rena akutfall på vuxensidan. Patientermed lill exempel tandlossning kan få vänta upp lill på behandling. Påde fiesta kliniker ute i landet är man tvingad öka intervallerna mellanbehandlingarna. Skall vi klara den här situationen krävs det att folktandvårdenäriigen tillförs det loiala neltotillskoltel av tandläkare. Del är päfolkiandvårdssidan som samhället har sill lagfästa ansvar, och della måste viockså söka infria. Vi måste finna former för atl lösa de här uppgifterna. Delbör kanske i sammanhanget nämnas alt hör till de länder som har delstörsta anlalel landläkare i förhållande lill folkmängden: finnsdel här en aktiv tandläkare på 1 168 invånare. Underde senasle 20 åren har tandläkarkåren i stort sett fördubblats. Anlaleltandläkare väntas öka ännu mer, och enligl beräkningar skall det omkring år1980 finnas en tandläkare på 900 invånare. I har man en landläkarepä 3 000 invånare. Härmåste vi med hänsyn till det ansvar tagit och det regionala ansvarsom åvilar landstingen i egenskap av huvudmän för folktandvården se till atlfolklandvården tillförs de tandläkarresurser som finns och som kommer atlfinnas. I detta syfte krävs forlsalla åtgärder. Därför är jag lillfredsslälldmed alt socialminislern i sill svar på min interpellation konstaterar all detfinns behov av en kontroll över ulvecklingen också i fortsättningen. Härområder enighet i tandvårds-delegationen, vilkel innebär alt Tandläkarförbundelsrepresentanter.är av samma uppfattning. Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. /ENKEL (fp): Väntan på svarel på min fråga har varit ganska läng. Under denna väntanhar tandteknikernas situation verkligen diskuterats i massmedia. Somsocialminislern vel råder det stor ängslan ule pä fältet. Dentallaboraioriernaoch tandteknikerna är på flera håll på väg mot stor penningbrist, som manbefarar skulle kunna äventyra denna delvis goda tandvårdsreformen. Jagmåsle säga all jag har fåll ell utomordentligt positivt svar, som jag har allanledning au lacka för. Jag har läst det och läst om det, undrat och tänktefter om del inte finns någonling som är litet tveksamt. Och del gör del. Mintveksamhet gäller ell enda ord, nämligen ordel "överväger".Socialminislern säger alt riksförsäkringsverkei överväger en ändradulbdalningsrutin för landtekniker. Del hade varit ännu bättre om del hade ståttatt har beslutat om en sådan ändrad ulbetalningsrutin.Men när jag läser de följande raderna får jag det intrycket, att man harutarbetet ett syslem som skall innebära att det kommer att bli på detta sätt.Därmed anser jag atl man har löst betalningsproblemet för tandteknikerna. Jaghoppas alt delta träder i kraft så fort som möjligt. Det enda jag skulle viljafråga socialministern är, huruvida slalsrådel har någon aning om hur snabbi delkan förverkligas och detta ulbdalningssystem kan införas. Omupphävande av etableringsstoppet .for tandläkare, m. m. Hen (): Först ber jag alt å mina egna och kanske inte minst ä landteknikernasvägnar fä tacka slalsrådel för del mycket positiva svarel. Låtmig som bakgrund till min fråga redovisa några uppgifter från ett relativtstort förelag i leknikerbranschen, vilket totalt sysselsätter 19 personer iGöteborg. Årsomslutningen var ca , och lönerna var i det härfallet ca 70 proceni. De utestående fordringarna hos tandläkare ochförsäkringskassa var för ett lag sedan sammanlagl , vilketinnebär all förelaget hade nästan exakt 30 proceni av årsomsättningenutestående i form av fordringar. kräver ju både kapilal ochränlebetalningsförmäga som ligger långt ulöver vad som var fallet företandvårdsreformens genomförande. Dentaldepöterna, som levererar guld och annatmalerial som tandteknikerna behöver i sin verksamhet, lämnar numera bara 14dagars kredit, varefter dröjsmålsränta debiteras. Bara under september månadköpte denna firma guld för för atl kunna göra de av tandläkarnabeställda arbetena. Det är också så, atl problemen snarare torde vara störreför de mindre förelagen inom landleknikerbranschen, eftersom de inte har sammamöjlighet som de stora firmorna att erhålla rabatter på levererade varor fråndentaldepöterna. Jagär alltså myckel tacksam för det svar som statsrådet lämnat. Jag vill bara,herr talman, avslutningsvis förutsätta att föreskrifterkommer att utarbetas så snabbi alt de nya ulbetalningsreg-lerna kan tillämpasinstundande årsskifte. börja med alt svara på de tvä frågor som jag fäll dels av fruFraenkel, dels av om när del kan beräknas atl de nyaulbdalningsreglerna skall böria lillämpas. Avsikten är all della skall kunnaske . Fårjag därefter, herr lalman, någol kommentera de inlägg som här har förevarit. HerrRingaby började med atl säga atl han inie skulle la upp de polemiska delarna imill inlägg - han hade lydligen upplevt dem så. Del intressanta som sedanföljde var emellerlid all hela hans inlägg var polemiskt i långa stycken: dettalades där om krångel som inte var av denna väriden, felaktig konslrukiion ochmyckel, mycket annat. är uppenbarligen'en vän av svepandeformuleringar och kraftuttryck när del gäller sociala reformer. Han inlederför övrigt sin interpellation med följande ord: "Redan efter någramånaders tillvaro har tandvårdsförsäkringen skapat problem som saknar motstyckei jämförelse med andra socialförsäkringar." Jag tror au bordevara liiel försiktigare. Det är inte första gången moderalerna svartmålarvikliga sociala reformer - historien är fylld av exempel härpå. Hur var detinie när sjukförsäkringen, ATP och sjukronorsreformen genomfördes? Självfalletföreligger problem och inilialsvårigheier när stora sociala reformer skallgenomföras. Här ägnade en slor del av tiden för sill inlägg åt allbeskriva vad han kallade krånglet i fråga om blanketterna. Jag skall, herrtalman, i ell senare inlägg återkomma till den frågan. Som jag framhållit imitt svar lill om tandvårdsförsäkringen är det i mycketslor ulslräckning fråga om övergångsproblem. Så har det varit när del gällttidigare reformer. Efler en lid har krisrubrikerna försvunnit, reformerna harfungerat och människorna har upplevi dem som omistliga tillgångar för sin egentrygghet. Del kommer all bli fallet också med landvårdsförsäkringen, det ärjag övertygad om. Jagreagerar mot denna ensidiga svartmålning av landvårdsförsäkringen. Jag skulleframför allt vilja fästa uppmärksamhet på de tusentals människorsom går hem från sin tandläkare med en för de flesta till överkomligtpris reparerad landuppsälining. Ställ frågan lill dem, om de anser attlandvårdsförsäkringen är misslyckad och ell fiasko! Jagnoterar de skilda synsätt som har avslöjats både i interpellationerna och iinläggen om tandvården . i uttrycker oro för attfolktandvårdens och särskilt barntandvärdens utbyggnad skall äventyras genom enöversirömning av tandläkare lill den privata seklorn, och han gav exempel påsiluaiionen i sitt egel hemlän, i . och i viss mån herrAnderssons i inlägg vittnar däremot liksom lidigare mindre om en omsorgom tandvårdsreformen och patienterna och mera om en omsorg om tandläkarna ochderas möjligheter att bedriva privat förelagsamhd under gynnsammast möjligavillkor. i var förvånad över mill inierpellationssvar. Jag har svaratpå fråga. Och sä ställer han frågan: Vill socialminislernmedverka till all dableringssloppel för tandläkare upphävs? Jag har myckelingående redogjort för den frågan i mitt interpellationssvar, och jag harpekal pä att enighet råder om att någon form av reglering blir nödvändig även iframliden. Observera alt enligt del beslut som fattade skallvärdvolymen öka inom folktandvården och hällas pä oförändrad nivå inomprivattandvården. Ndlotillskoltel skall gä lill folklandvården.