prot · FX09131 · 1974-12-31 00:00:00 — för ifrågavarande typer avindustri bör reserveras i anslulning till , och . Beträffandebefinlliga industrier anförs vidare all inga speciella restriktioner börföreligga mol ulbyggnad utanför , så länge expansionen inte kanväntas medföra allvarliga störningar i särskilt värdefulla naturområden ochverksamheten i övrigl uppfyller de krav på rening som kan komma all ställas avbehöriga myndigheter. Medanledning av att departementschefen i propositionen anförde att någon ökning avmängden förorenade utsläpp inte bör tillåtas i uttalade riksdagenatt man utgick från att detta inte avsågs Ang.lokaliseringen av industri till Ang.lokaliseringen av industri till innebära avsteg fråntillällighetsreglerna i miljöskyddslagen. gjorde också ell lilläggsutlalandeav den innebörden av vissa djuphamns-möjligheter norr om kantillvaratas men att detta inte får innebära lokalisering av miljöslörandeindustri. Degeografiska riktlinjerna ger sålunda klara svar pä frågorna var miljöslörandeindustri kan lokaliseras och byggas ul pä och var nyetablering avsådan industri inte får ske. De avvägningsfrågor man ställs inför när detgäller lokalisering av miljöstörande industri, som i och för sig är möjligenligt riktlinjerna, rör främst om en viss etablering efter en sammanvägdbedömning av olika aspekter skall fä ske pä över huvud taget ochhur omfattande industrietableringarna får bli på en viss ort. Sådana samladebedömningar kan bara ske med utgångspunkt i de förutsättningar som gäller isamband med varje faktiskt projekt. Förlokaliseringsfrågor som aktualiseras utanför de områden där lokalisering avmiljöstörande industri får tillåtas är den avgörande frågan vad som menas medmiljöslörande industri. En entydig definition härav är inte möjlig. Huruvida enviss industrietablering är miljöslörande eller inte måste bedömas med hänsyninte bara till den ifrågavarande industrins egenskaper ulan också mot bakgrundav egenskaperna hos miljön i det tilltänkta etableringsområdel. En viss typ avindustri kan normalt betraktas som fri frän miljöstörande effekter men pägrund av den önskade lokaliseringsplalsens egenskaper medföra betydandemiljöstörningar där. Rådertveksamhet huruvida en etablering är förenlig med riktlinjerna för markanvändningenär detta enligt min mening tillräckligt moliv för atl frågan prövas enligl 136a § byggnadslagen. Vid denna prövning ges sakkunniga myndigheier, bl. a.planverket, och ,regelmässigt möjlighet att utifrån sina utgångspunkter bedöma huruvidaetableringen är tillätlig med hänsyn till riktlinjerna. Självfallet fästerregeringen vid sitt slällningslagande i tillätlighetsfrågan stor vikt vid dessamyndigheters tolkning av de av fastlagda riktlinjerna förmarkanvändningen. Germyndigheternas bedömningar otvetydigt besked om att en viss elablering står istrid med riktlinjerna kan man utgå från atl regeringen inte tillåter den.Naturligtvis kan den situationen uppkomma alt myndigheternas bedömningar integer klart besked om en viss elablering överensstämmer med riktlinjerna. Hurtillätlighetsfrågan skulle bedömas i sådant fall är naturligtvis omöjligt allge elt generellt svar på. Jag vill i del här sammanhangel erinra om attdåvarande chefen för i propositionen angående hushållningmed mark och vatten framhöll all väsentliga avsteg från riktlinjerna inte börkunna göras utan hörande. Byggnadslagens136 a § infördes med bl. a. den motiveringen atl möjlighet skulle ges att idet enskilda fallet ta slällning till lämplig lokalisering av en vissanläggning med hänsyn titt alla de synpunkter som måste beaktas. Jag vill intepåstå alt vare sig regeringen eller de myndigheter och organisationer somnormalt får yttra sig i de lokaliseringsfrägor som prövas enligt denna paragrafbesitter de fullständiga informationer och har lillgång till de perfektainstrument som skulle behövas för att i dessa mycket svåra avvägningsfrågorkomma fram lill odiskutabla ställnings-laganden när det gäller vilken plats somär mest lämplig för en viss industrietablering. Men beslutet måsle fattas, ochjag är helt övertygad om atl tillkomsten av den nya handläggningsordningen enligt136 a § byggnadstagen innebär väsentligt förbättrade förutsättningar att göraallsidiga och övergripande bedömningar av de besvärligastelokaliserings-frågorna. Vadslutligen gäller fråga om vilka åtgärder regeringen avser vidlaför all öka sysselsättningen i norra vill jag erinra om atl sä gottsom hela norra ingår i del regionalpolitiska stödområdet. I områdethar företag erhållit lokaliseringsstöd pätillsammans i bidrag och ca i lån.Därutöver har regeringen beviljat i form avutbildningsstöd. Ang.lokaliseringen av industri till Hen (): Den fysiska riksplaneringen har som mål att skydda framför allt ettantal omistliga kuststräckor i . Det gäller att förhindra en planlösexploatering av några av våra vackraste och mesl ovärderiiga naturområden. Ommitjöfariig industri fick lägga sig var den ville pä t. ex. skulledet snart inte finnas några orörda kustavsnitt i del länet. Så eftertraktade ärVästkustens läge, hamnmöjligheter, vattenresurser och mycket annat. Närriksplaneringen kom - vilket i och för sig var ett par är försent - var induslritrycket pä mycket stort. Det gälldeoljeraffinaderier, crackers, petrokemisk industri, kondenskraflverk, stålverk,kärnkraftverk, aluminiumverk, massafabriker och annat. Med riksplaneringen fickvi redskap alt påverka lokaliseringen, så att miljöstörande industrikoncentreras lill de områden som redan har öppnats för miljöslörande industri.Resten av kusten skall skyddas frän t. ex. petrokemiska anläggningar. Jagtackar bosladsministern för svaret pä min interpellation och för densammanställning av aktuella ansökningar som jag fått av statsrådet. Jag villläsa del svarel sä atl statsrådet har för avsiki att tveklöstfullfölja intentioner och beslut om riksplaneringen, och altbostadsministern inte kommer att tillåta miljöstörande industri på Bohuskuslenutanför de områden som redan har sådana företag. Sträckan från Brofiorden upptill norska gränsen kommer följaktligen att skyddas från den typen av anläggningar. Därmedär ell huvudsyfte med interpellationen uppnått. Del finns sä pass mängaansökningar eller planer eller förberedande diskussioner om lokalisering avmiljöstörande industri till alt del är viktigt alt statsmakterna görklart all riksplaneringen kommer alt full- Ang.lokaliseringen av industri till följas och lagarna kommeralt användas i det syftet. Del belyder naturligtvis inte au man i variesärskilt fall entydigt och snabbi kan avgöra vad som är miljöfariig industri.Jag håller med bostadsministern om alt del ibland kan uppstå tveksamhet om densaken. Jag antar atl han här syftar främst pä de oljeborrningsplattformar somskall byggas i Kålvik norr om . Frän fiera häll har man sagt altsädana anläggningar är oförenliga med riksplaneringen. Andra menar att om dekoncentreras till Kålvik, och om en del andra villkor är uppfyllda, kan detillåtas. Jag är helt på det klara med att i just ett sådani fall kan det blikomplicerade bedömningar, där sysselsättningsläget i norra också vägsin. Menjag uppfattar inte det avsnittet i bostadsministerns svar som någonreträtt från riksplaneringen. Råder det tveksamhet om huruvida en etableringär förenlig med riktlinjerna för markanvändningen skall t. ex. planverket,och höras. Och det är braatt statsrådet nu står fast del i och för sig självklara attregeringen fäster "stor vikt vid dessa myndigheters tolkning av de avriksdagen fastlagda riktlinjerna för markanvändningen", Detär bara ett par förtydtiganden somjag vore tacksam om bostadsministern villegöra. Det första gäller hans påminnelse om aU "väsentliga avsteg fränriktlinjerna" - i riksplaneringen - "inte bör kunna göras utanriksdagens hörande". Är delta enbart en redovisning av riksplanebestuld ärjag helt nöjd. Men är det en antydan om att man i praktiken kommer attkompromissa om principerna för riksplanen längre fram, och då gå tillriksdagen, blir jag någol orolig. Finns det några fall där regeringen kanlänka sig au lägga miljöfariig industri i de kustområden som enliglriksplaneringen skall skyddas? Minandra fråga gäller den långa mening som bl. a. säger att varken regering ellermyndigheter "har tillgång till de perfekta instrument som skulle behövasför att i dessa myckel svåra avvägningsfrågor komma fram till odiskutablaställningstaganden när del gäller vilken plats som är mest lämplig för en vissindustrietablering". Det är naturligtvis i och för sig sant, och del harjag redan betonat. Men det bör väl tilläggas att syftet med riksplaneringen äratt styra bort från den industri som har skadliga miljöeffekter. Ocksåom man saknar "perfekta instrument" hoppas jag atl bosladsministernhåller med mig om att det aldrig kan användas som ursäkt för alt öppna nyaområden på Bohuskuslen för t. ex. oljeindustri av olika slag. Däär det naturiigtvis viktigt att se till alt riksplaneringens värderingar bärsupp av en bred folkopinion. Det är säkert fattet om man ser på landet somhelhet. skutte bli starka protester runt om i om man t. ex. ladeännu ett oljecentrum någonstans norr om . Mendet räcker inte. Också de människor som ständigt bor vid den här kusten måsteuppleva riksplaneringen som nödvändig. Jag har ofta varit i norra delen avBohuslän. Mänga har dä sagt till mig: vi här i har väldiganaturresurser i form av vår kust, våra hamnmöjligheter, vårt läge nära destora exportmarknaderna. Men vi får inte nyttja våra naturresurser i motsatstill andra delar av landet som använder sina. Vi utarmas på industri därför attandra har bestämt att den industri vi kan få inte kan ligga här. Sådanainvändningar hör man inte sältan. De kommer från människor som i och för sigälskar kanske mer än alla andra, och vitt skydda den. Men de serockså hur ungdomarna tvingas fly norra , hur stor arbetslösheten ochundersysselsättningen där är främsi för kvinnorna, hur bekymmersamälderspyramiden ser ut i t. ex. , hur svårt man har att få annanindustri till orten. Och de blir bittra av att finna att den industri somtillåts, den vill inte komma, och den industri som vitt komma, den tillåtsinte. Detfinns bara en utväg ur det här dilemmat. Det är att statsmakterna satsar mycketmer för att stimulera miljövänlig industri just till norra . Deungdomar som växer upp där måste få en chans att stanna kvar. Kommunerna där -, , och - måste fä en möjlighet att planera,inte bara för ett ständigt växande antal pensionärer utan också för nya jobbsom kan ge utkomst för unga och medelålders människor. Bara med sädanasatsningar kan man skapa tillräcklig förståelse bland bohuslänningarna självaför riksplaneringen och ge rättvisa åt dem på som har det såbekymmersamt. Bostadsministernredovisar de lån och bidrag som getts till de kommuner som ingår i yttrestödområdet. Det är viktiga inslag i regionalpolitiken. Men det är uppenbartatt de är otillräckliga. För det första är del sä atl merparten av de härpengarna har gått till och , medan filt det alltmerabesvärtigl. För det andra ingår kommun över huvud tagel inte istödområdet även om del finns siarka skäl för atl den borde göra det. För dettredje är det tydligt att man trots de här bidragen inte lyckats övertygatillräckligt av l. ex. småinduslri på verkstadssektorn alt placera sig i norraBohuslän. Därförär del en angelägen uppgift för regeringen och partierna att söka stimuleraindustrier alt lokalisera sig eller bygga ut i norra . Därförarrangerar i en näringspolitisk dag ifrämst , där man drar samman kommunalpolitiker, landstingsmän, myndigheteroch företrädare för flera företag för att gå igenom etableringsmöjligheternadär. Då gäller det också att se problemen i den delen av länet som en helhet. har i protesterat mot SJ:s behandling av ,järnvägen mellan och . Man lägger snart ned bemanningen pästationerna och , och rykten säger att detsamma snartskall hända med Tanums station. En det tror att SJ tänker sig atl helllägga ned för persontrafik. Jaghoppas att de ryktena har fel. Om man vill få förståelse för riksplaneringenbland befolkningen pä och om man vilt stimulera miljövänliga företagtitt norra , är det naturiigtvis angeläget att 9 protokoll 1974. Ang.lokaliseringen av industri till Ang.lokaliseringen av industri till ha kvar järnvägen i detområdet. Det är självfallet kommunikationsministerns förpliktelse att se tillatt så sker. Men jag hoppas atl bostadsministern håller med mig om attkommunikationerna i norra måste ses som viktiga redskap för att gedet området den industri del sä väl behöver. Delär ju så att av tradition byggl på näringsgrenar som haft storasvårigheter och ger allt färre jobb: fiske med industrier, jordbruk,stenhuggeri. Delar av Bohuskuslen har fält ersättningsindustri som växer irekordfart, t. ex. och Brofiorden. Men de andra områdena måstefå ett ökat stöd av statsmakterna genom de många redskap som en regeringförfogar över när det gäller att stimulera företag att lokalisera sig i en vissregion. Jagvill därför fråga bostadsministern - inte alls i någon polemisk avsikt, utanenbart som grundval för ett konstruktivt resonemang - om han delar min grundläggandevärdering, att statsmakterna genom riksplaneringen också tagit på sig eltmoraliskt ansvar atl stimulera annan industri till de delar av därmiljöfariig industri inte kan komma i fråga. Hen MAGNUSSONi (s): Med jämna mellanrum ställs , och då särskilt norradel, i rampljuset här i . I de fiesta fall är det som ärorolig för och dess utveckling. Dagens interpellation av herrAhlmark till bosladsministern berör liksom hans tidigare frågorindustriutvecklingen, som misstänker kommer alt förvandlaVästkusten till något av ett svenskt Ruhrområde. Detfinns i den här debatten också en tredje pari. Bostadsministern svarar för deåtgärder som vidtas från departementets sida för alt fullfölja riksplanensintentioner, medan anser atl del i vissa fall finns risk för atlriksplanens intentioner inte kommer atl följas. Den Iredje parten är denbofasta befolkningen i . Jagtror mig ha befolkningen där nära nog hundraprocentigt bakom mig i de åsiklerjag vill framföra i den här debatten. De har framförts pä olika säll: både avoss när vi antog riksplanen och av kommunerna i deras yttranden överutvecklingen i , där de angivit hur de ser på möjlighelerna attfullfölja riksplanens intentioner. Bohuslänär ur mänga synpunkter ett myckel attraktivt landskap. Jag har full förståelseför alla som under någon sommarmånad vill tillbringa sin semester i ,men jag har också förslåelse för alt , med sin närhet tillutlandsmarknaden, från företagssynpunkl sell är å-iråvärd. Tillgången pä hamnarmed djupl vatten samt det milda klimatet, som möjliggör sjötransporter underhela året, är av mycket stor betydelse. Oljan utanför den norska kusten medföratt även svenska företag har intresse av att engagera sig vid utvinningen avolja. Det är, som påpekat i sin interpellation, fråga om företagsom bygger oljeplattformar och borrtorn. Vi har i det här landet sådanaföretag med tillräcktig kapacitet föratt kunna delta i konkurrensen om såväl byggandet av borrtorn somframställandet av komponenter till dessa. Enligt uppgift är det icke någonannan plats i vårt land än utanför Hogdalsnäset i där det finns ettsä stort vattendjup som erfordras för färdigställande av borrtorn. Anserherr att vi här i skall avstå frän att tillvarata de arbetstillfällenoch ekonomiska bindningar som byggandet av olje-borrtorn representerar? Skallvi avstå härifrän därför att vi haren riksplan för hushållning med mark ochvatten? Lål oss leka med hypotesen att vi utanför den bohuslänska kustenupptäckte oljefyndigheter. Om vi i ett sådant fatt avstod frän att tillvarataoljan därför att det skulle strida mol riksplanen anser åtminstone jag, attdetta skulle vara slöseri i stället för hushållning. Regeringenhar lämnat tillstånd för byggande av oljeplattformar i kommun.Befolkningen i norra är glad över den uppryckning som kommer att ske ien kommun som har haft befotk-ningsminskning under mänga är tillbaka. sammanträde i medgav representanterför yrkesfisket alt även , som har elt vattendjup överstigande 200meter, borde fä tas i anspråk för montering av oljeborrningsplattformar. HerrAhlmark hänvisar bl. a. titt ansökan om att få tillverkatyngre stålkonstruktioner och sammansätta plattformar vid Sannäs i . Förnärvarande är dessa planer inte aktuella. Företaget har långt gående planer påatt tillverkningen skall ske i . Hett naturiigl mottogs dettameddelande med besvikelse i . Kommunen är i stort behov av nyaarbetstillfällen inte minst för att fä behälla den yngre befolkningen ikommunen. har ju understrukit detta, och jag har ingen anledningalt pä något sätt polemisera mot honom. Folkpartiavdelningeni kallade, som har påpekat, till sammanträde sommeddelandet om etablering i Kariskrona lämnades. Avdelningenbeslutade därvid att tillställa tidningspressen ett uttalande. Inledningentill det uttalandet löd: "Det är med beklagande som i Tanumkonstaterar att ej kommer att etablera sig i ochSannäs. Den redan nu bekymmersamma arbetssituationen inom kommunen kommerhärigenom att ytteriigare förvärras." Detstora möte som skall hällas med en rad talare är naturligtvisvälkommet. Jag saknar medverkan i delta möte. Jag hoppas att hankommer att vara närvarande - bohuslänningarna har en hel del som de gärna villtala med om. Frånde socialdemokratiska partigrupperna i och från de fackligacentralorganisationerna görs ständigt påminnelser om atl behovet av atttillföra länet nya arbetstillfällen är stort. Efter den länga rad av företagsom enligt interpellation ökar trycket mot borde väli första hand den bofasta befolkningen ha upplevt detta tryck som besvärande.Jag vill ställa några frågor till : Vilka Ang.lokaliseringen av industri till Ang.lokaliseringen av industri till företag anser lokaliseras till ? Vilka förelag - tveklöst miljövänliga - ärberedda att etablera sig i norra ? Riskenatt full sysselsättning i måste leda till att vi förvandlar Västkustentill någol av ett svenskt Ruhrområde vill jag bestämt avvisa. pågårnatur- och landskapsvård i . ,som är ansvarig för arbetsinsatserna, redovisar följande: "Inomlänet har under senare är en slor verksamhet ägt rum inom natur- ochlandskapsvård. Sålunda har ett flertal reservat avsatts, f n. 45 st, ochytteriigare är under bildande. De redan avsatta omfattar en sammanlagd areal av7 634 ha av vilka i länet slår som förvaltare av 34 st om 6360 ha och resterande 11 st om 1 274 ha under andra förvaltare. Merparten avreservaten är av social karaktär dvs. avsedda för allmänhetens fritids- ochfriluftsaklivilder. Underhålls-och skötselkostnaderna för dessa reservat belöper sig lill cirka 0,5 miljonerkronor/är. Fågel- och sälskyddsområdena omfattar cirka 230 st öar och skär ochär fridlysta under viss del av våren och för att ej störa djurensfortplantning. Jämsidesmed denna verksamhet utföres landskapsvårdande ålgärder genom medel erhållnafrån och utförda som beredskapsarbeten. Dessa arbetenbestår av siktröjningar, öppnande av vackra landskapsvyer m. m. samt fornvärddvs. friläggande av gravfalt och andra historiska minnesmärken samt underhällav desamma. De kostnader som nedlägges härpå varierar beroende påarbetsmarknadslägel. Under senare är har emellertid denna verksamhet haft enomfattning för vilken kostnaden belöpt sig till . Härutöverhar genom försorg avsatts stora områden enligt 19 §naturvårdslagens, k. skydd för landskapsbilden där bl. a. kontroll avbyggnation på detta sätt erhålles. Arealuppgifler på dessa områden har dock ejkunnat erhållas. Sammanlagttorde kunna sägas att en stor verksamhet pågår för atl skydda naturoch tillfredsställa människans behov av tillgång till områden för friluftsliv.En grundförutsättning för atl naturen skall kunna utnyttjas pä rätt sätt dä detgäller fritids- och friluftssysselsättning är emellertid att man har en levandelandsbygd och detta i sin tur förutsätter att utkomstmöjligheter beredes denbofasta befolkningen genom tillräckliga arbetstillfällen. Detta torde endastkunna uppnäs genom en viss industrialisering på lämpligt avvägda punkter inomlänet." Låt mig till slut sägaföljande: Västkustenhar värdefulla områden för forskning, rekreation och friluftsliv samtskönhetsvärden, som vi alla är beredda att skydda och bevara. hardessutom stora värden i sina djupa hamnar och bergmassiv, sitt milda klimat ochsin goda boendemiljö. Allt delta sammantaget medverkar titt att intresset frånsåväl företagare som sommargäster är stort. Min övertygelse är attolika intressen kan samordnas, och med den lagstiftning vi har ärdetta både möjligt och framför allt nödvändigt för länets utveckling. HerrGÖSTA i (s): Att jag begärt ordet i det här sammanhanget beror på atl det nyapositiva har inträffat beträffande lokaliseringen, att den fackliga rörelsennu för första gängen är med och diskuterar och planerar framtiden. Det nya med1970-talet är att vi fltt Länsplanering 74. Det är värdefullt att vi är med ochplanerar framtiden positivt och konstruktivt i stället för alt som tidigarevara med och styra utvecklingen enbart genom bromsar, genom att säga nej. Treriksdagsledamöter från och är också ledamöter avlänsarbetsnämnden. Det är också ett skäl att jag dristat mig titt att begäraordet för att i korthet redogöra dels för vad den fackliga rörelsen anser omlokaliseringen till , dels för vad länsarbetsnämnden enhälligt kommitfram till. Länsarbetsnämndeni har i skrivelse till den 5november framhållit att den stora osäkerhet som vidlåder diskuteradeobjekt i O-länet är mycket att beklaga. För 23 siörre projekt pä omkring lO-l 5miljarder kronor är inget definitivt beslut fattal, inget av dem är klart förbyggstart. Även om några av alla diskuterade objekt fingeigängsättningstillstånd, skulle sysselsättningen ändå inte komma alt påverkasnämnvärt förrän och . Somsagt, i Länsplanering 74 - alltså en bra sak - har den fackliga rörelsen iO-länet genomgående påtalat brister när det gäller service, lågsysselsättning, framför allt för kvinnor, och ensidigt näringsliv. Belräffandekvinnorna är situationen densamma i hela länet. Inte minst gäller dettaGöleborg och . ligger sämst till av samfiiga storastäder när det gäller kvinnlig sysselsättning. Viär allmänt oroade i O-länet, det gäller som sagt inte bara den facktigarörelsen utan också en enhällig länsarbetsnämnd, över framför allt talet om enöverhettning pä , om att det är ett svenskt Ruhromräde osv. Vi äroroade över att detta kan som vattendroppen urholkar stenen påverka beslutsfattarei avgörande instanser så, att vi även i förtsättningen kommer att varaundersysselsatta. Tillät mig att beträffande Länsplanering 74 fä citera vad man säger iStrömstad om den norra delen av länet beträffande det underiag som länsstyrelsenredovisat rörande utvecklingen fram till 1980-1990. Det framhålls att om mangår efter de tabeller som redovisats med den gamla praxisen som basis skulleman komma fram titt följande: En positiv men mycket liten nettofiyttningseffekt. Jag vill inskjuta att detlåter paradoxalt, men det är riktigt, därför Ang.lokaliseringen av industri till Ang.lokaliseringen av industri dil att del äldre beståndet ärså avgörande att del trots den positiva nel-loinflytiningen blir en krympandetotalbefolkning. Otillräcklig transport- ochtrafikförsörjningsapparat. Dellaskulle leda till, säger i remissen, en "ännu större ojämlikhet mellanmänniskor och regioner". Säslutar man med följande: "Efter att studerat tabeller över dagsläget ärdet med förskräckelse och förvåning som den fackliga rörelsen ser päframtiden." Dethar sagts att man skall se på utvecklingen inom industrin. Men det är väl ändåett faktum att industrin har haft sin chans i . Intetpositivt har hänt förrän regeringen sade sitt ja till raffinaderiet iBrofiorden. Om inte stat och kommun i fortsättningen satsar pä regionen, trorvi inte heller på att det fria enskilda näringslivet skall kunna göra det.