prot · FX0954 · 1974-12-31 00:00:00 — Vid förra årets riksdag föreslog finansministematt 5 mUjoner kronor skuUe anslås tUl information beträffande alkohol- ochnarkotikaproblem och att skuUe få disponera dessa pengar.För egen del biträdde jag anslagssumman men hade då uppfattningen att det varolämpligt att pengarna fördelades av . När man nu tar del av erfarenheterna frän hur medlenanvänts, blir man styrkt i sin uppfattning att inte var detlämpliga organet att fördela pengarna. Vi har fått en mycket varierande floraav information om missbruksproblemen, och den som försöker sätta sig in i dessaproblem med ledning av alla de broschyrer och informationsskrifter somproducerats med stöd av de 5 mUjonema blir inte efteråt mycket klokare. Som jagser det är det viktigt att den information som ges blir saklig och adekvat ochinte bidrar tUl att skapa ytterligare förvirring bland aUa dem som verkligenförsöker sätta sig in i dessa väsentliga frågor. återkommer finansministern och föreslår att 2,5 mUjonerkronor skaU gå tUl upplysningsverksamhet och att återigenskaU få fördela pengarna. Jag anser, herr talman, att det borde räcka med1 mUjon kronor för informations- och upplysningsverksamhet. Det finns så mångaandra åtgärder som jag tycker är mera angelägna när det gäller att komma tillrätta med de svåra missbmksproblemen. Broschyrer löser inte alla problem, isynnerhet inte broschyrer vUkas innehåll snarare ökar förvirringen än bidrartUl den sakliga informationen. Jag har därför föreslagit att av dessa 2,5 mUjoner kronorskulle 1 miUon anslås tiU upplysningsverksamhet och att för 7 protokoll 1974. Upplysning om alkohol- och nar-ko tikaproblemen alkohol-och narkotikaupplysning skuUe få disponera anslaget. Jag har vidare föreslagitatt man skuUe höja ersättningen tUl kommunema för den sociala jourverksamheten,vUken jag tycker är angelägen, med och att ytterligare 1 miljonkronor skulle anvisas som bidrag tUl kommunernas kostnad för vård i eget hem avnarkotika-missbmkare, också det ett angeläget ändamål. Beträffande de två sistapunktema kan nämnas att de av naturliga skäl inte behandlas i skatteutskottetsbetänkande, utan det är enbart den första punkten. Jag vUl med denna motivering, herr talman, yrka bifall tUlden vid betänkandet fogade reservationen. Under detta anförande övertog herr andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrCARLSTEIN (s): Det var inte förra årets riksdag som anvisade5 mUjoner kronor för upplysningsverksamhet om alkohol- och narkotikamissbruk,utan det gjorde riksdag. Anslaget avsåg en upplysningsperiod om tvåår. I anslutning tUl att man beviljade medlen diskuterades huvudmannaskapetför anslaget, och stannade då för att ge uppdragetatt administrera medelstUldelningen. Enligt direktiven förupplysningsverksamheten skuUe målet vara att sätta in alkohol-ochnarkotikaproblemen i deras sociala sammanhang. Informationen borde inte framståsom centraldirigerad, utan organisationerna borde få samhäUets förtroende attefter egna värderingar och erfarenheter arbeta med upplysningsverksamhetenutifrån de angivna riktlinjerna. I årets statsverksproposition föreslår finansministern attytterligare 2,5 mUjoner kronor anvisas till upplysning om alkohol- ochnarkotikaproblem för /75. Departementschefen finner detangeläget att man tillvaratar de engagemang som de ideella organisationemavisat när det gäller upplysningsverksamheten. Departementschefen anser detockså angeläget att man behåUer kontinuiteten i verksamheten intUl dess attalkoholpolitiska utredningen kommer med sina förslag. Fm delar inte den uppfattningen utan anser attdenna satsning delvis har varit missriktad. I motionen 1231 yrkar fm Kristenssonatt avslår Kungl. Maj:ts förslag om anvisning av 2,5 mUjoner kronortUl Upplysning om alkohol- och narkotikaproblemen. Äv denna motions liksom dentUl utskottsbetänkandet fogade reservationens knapphändiga motiveringar framgårinte vad det har varit för fel med den av organisationen bedrivna upplysningsverksamheten.Fru har här sagt att man producerat en mängd broschyrer, och dessahar inte alltid varit så bra som hon tycker att de skall vara. Jag har ocksåtagit del av redovisningen för hur organisationema har använt dessa pengar. Detär sannerligen inte bara fråga om en mängd broschyrer som har spritts ut överlandet. Seriöst arbetande organisationer har på tusen och en sammankomstertagit upp alkohol- och narkotikaproblemen samt informerat om dem. Det är en direkt missuppfattning av ochreservantema när man i reservationen och i motionen 1329 skriver att statens ungdomsrådhar haft att fördela dessa medel mellan sina medlemsorganisationer. ,, har inga medlemsorganisationer, utan rådet fungerar som ettsamrådsorgan mellan ungdomsorganisationerna. Av den redovisning som rådet harlämnat över dessa projekt och över de organisationers verksamhet som erhållitmedel för upplysningsverksamhet framgår att organisationerna har en mycket storbredd. En läng rad av vitt skUda organisationer har aktivt bedrivitupplysningsverksamhet därför att de ansett det vara en angelägen uppgift fördem. Utskottet anser i likhet med departementschefen att det ärangeläget att denna verksamhet får möjUgheter att fortsätta. Därför ber jag,herr talman, med hänvisning tUl det anförda att få yrka bifaU tUl utskottetshemstäUan. den 3 aprU 1974 Upplysning om alkohol- och narkotikaproblemen () kort genmäle: Tiden går så fort, , och jag ärledsen över att jag sade 1973 i stäUet , som var det år då anslagetgavs. Jag tror inte att egentligen förstår ivUket avseende vi har olika uppfattning. Precis som jag menar att det i frågaom vårdpolitiken är nödvändigt att kommer med bestämdariktlinjer för hur vården skall bedrivas, menar jag att det är viktigt attinformationen får ett sakligt innehåU, att den blir någorlunda ensartad så attden inte bidrar tUl att ytterligare öka förvirringen i fråga om de alltmerbesvärande narkotikaproblemen. Jag trodde att skulle förstådessa mina synpunkter I stället understryker han mycket tydligt hur stor breddorganisationerna har, hur artskUda de är och hur olika informationen blir. Jag skall inte ytterligarepolemisera mot , utan jag konstaterar bara att vi tycker olika.Lika väl som är i sin fulla rätt att hävda sin uppfattning såmåste jag vidhålla att min uppfattning bör stödjas. Jag står alltså fortfarandefast vid mitt yrkande om bifall till reservationen. HerrWESTBERG i (fp): och jag har i motionen 605hemställt att beslutar att målsättningen för anslaget Upplysning omalkohol-och narkotikaproblemen förtydligas på det sätt som anges i ett imotionen upptaget fem punktsprogram. Detta program finns återgivet på s, 2 iutskottsbetänkandet, och jag behöver därför inte läsa upp det. Vi tror att de här pengama skulle användas effektivare omman bättre preciserade målsättningen. Vårt förslag går främst ut på att denegativa effektema av användningen av beroendeframkaUande medel skaU understrykasstarkare och att man därför bör söka begränsa användningen av sådana medel. Jagtror att den aspekten skuUe behöva komma fram på ett kraftigare sätt än vad somhar skett. säger utskottet att det föreligger ingen större skUlnadmellan motionäremas förslag och de ursprungliga direktiv som den fördelandeorganisationen fick att följa. I det sammanhanget vill jag gärna påminna om attjag tillhörde dem som ansåg att för Upplysning om alkohol- och narkotikaproblemen alkohol-och narkotikaupplysning skulle anförtros uppdraget att fördela pengarna,detta med hänsyn till förbundets långa erfarenhet och dess goda fömtsättningaratt bedöma de här frågoma. Vi tror att det skulle ha varit en riktigare väg attgå. Men när det nu blev beslut att skulle få dethär uppdraget anser vi det angeläget att rådet ges sådana direktiv som gör detmöjligt att få ut det mesta möjliga av de medel det är fråga om ur det anslagsom står tUl förfogande. Självklart är det riktigt att upplysnmgen om alkohol ochnarkotika sätts in i ett socialt sammanhang, men detta utesluter ingalunda attdet understryks att man kraftigare än förr bör trycka just på de negativaeffektema av användningen av beroendeframkaUande medel. Utskottet anser sig kunna fömtsätta att statens ungdomsrådinom ramen för direktiven beaktar motionärernas synpunkter då det gällerupplysningen om de beroendeframkaUande medlens negativa effekter. Detta noterarjag med tiUfredsstäUelse och vill gärna få stryka under det med ett kraftigtstreck och framföra förhoppningen att utskottets uttalande här verkligen skaUobserveras av och att vi därigenom skall nå fram tUl deresultat som vi här är ute efter. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar i ochTräff, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 7 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 8 och 9 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Nr 14 i anledning av motioner rörande ändringar ijordbruksbeskattningen Nr 1 5 ianledning av motion angående avdrag för ökade levnadskost- Nr 54 "''' den Nr 16 i anledning av motion om en översyn avenergibeskattningen o -i 1974 Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemstäUt. §18 Bättre utnyttjande av verkstäderna vid Ostkustensörlogsbas Föredrogs försvarsutskottetsbetänkande nr 15 med anledning av motion om bättre utnyttjande av verkstädernavid Ostkustens örlogsbas. I detta betänkande behandladesmotionen 1974:204 av i (fp) vari hemställts attriksdagen gav Kungl. Maj:t tUl känna vad i motionen anförts om utnyttjandet avverkstäderna vid Ostkustens örlogsbas på . att som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl kännavad utskottet anfört med anledning av motionen 1974:204. Bättreutnyttjande av verkstäderna vid Ostkustens örlogsbas Reservation hade avgivits av () som ansettatt utskottet bort hemställa, att riksdagenskulle avslå motionen 1974:204. nu föreliggande betänkandenr 15 föranleds av motionen 204 angående bättre utnyttjande av verkstädema vidOstkustens örlogsbas på . I motionen anges att Muskövarvet har sådankapacitet att man torde kunna anta att denna verkstadsanläggning kan ta emotutomstående kunder motionen skulle en sådan åtgärd med eventueUåtföljande ökning av antalet anstäUda vid få en positiv effekt för södradelen av , som enligt motionären lider stor brist på arbetstUlfällen. När det gäller möjlighetema att uppnå en ökad kapacitetvid Muskövarvet och en bättre sysselsättning för befolkningen på den södradelen av har motionären sneglat på den planerade förråds- ochverkstadsanläggning som haft för avsikt att, i samband medutlokaliseringen av , uppföra i . Det anges därför imotionen att innan den här anläggningen uppförs i "borde enundersökning ske om fömtsättningama att använda verkstädema på även försjöfartsverkets behov". Detta ärende har således ett lokalt intresse förNorrköpings kommun i lika hög grad som för befolkningen på Södertöm. Som ledamot av har jag avnaturliga skäl inte helt kunnat ansluta mig tUl vare sig motionärens ellerutskottsmajoritetens uppfattning. När det gäller strävandena att breddaMuskö-basens verksamhet råder det knappast några delade meningar, och inteheller torde det råda delade meningar om önskvärdheten av att bereda Bättre utnyttjande av verkstäderna vid Ostkustensörlogsbas befolkningeni den södra delen av sysselsättning i den mån sådan saknas. Utskottsmajoriteten anammar motionärens tankegång angåendesjöfartsverkets anläggningar i och anför: "Utskottet anser för sin del att man i den uppkomnasituationen bör ytterligare överväga behovet av en ny anläggning. Skäl kan föreliggaatt underkasta projektet en fömyad analys med beaktande av möjligheterna attutnyttja Muskövarvet och andra befintiiga resurser i syfte att nå fram tUl endriftekonomiskt optimal lösning inom den samlade statliga verksamheten. Härvidmåste självfaUet regionalpolitiska faktorer vägas in." Det är i denna del jag har en från utskottet awikandemening. Jag utgår ifrån att det just är regionalpolitiska faktorer som legattill grund när besluten om utlokalisering av statlig verksamhet till Norrköpingfattats. Även om den här förråds- och verkstadsanläggningen inte bereder såmånga sysselsättnmg är varje nytt arbetstUlfälle välkommet i ,där det finns en arbetslöshet som är väl känd och där det står inemot 1 000lägenheter tomma. Inom har vi i likhet med de ansvarigamyndighetema utgått ifrån att denna förråds- och verkstadsanläggning är en delav den beslutade utlokaliseringen av tUl . Medutgångspunkt i detta har det också förevarit kontakter meUan myndighetema ochNorrköpings kommun. inleddes sonderingar angående alternativaförläggningsplatser för denna förråds- och verkstadsanläggning, och det harpågått förhandlingar . Dessa förhandlingar har lett tillatt ett preliminärt avtal träffades om förvärv av mark förförråds- och verkstadsanläggningen. Preliminära avtal har också ingåtts omgemensam muddring, om upplagsplats för muddermassor m.m. Det skall också häranföras att erhöll vattenrättsdom övervattenarbeten för förråd och verkstäder i . Jag vUl vidare anföra att projekteringen är utförd och attsystemhandlingar är upprättade. Från myndigheternas sida har det framhållits hurpressad tidsplanen är och hur angeläget det är att de förberedande arbetenakommer i gång . Det är mot bakgmnd av vad jag här anfört som jag inte harkunnat dela utskottets mening utan har fogat en reservation till utskottetsbetänkande. Enligt min uppfattning skuUe det vara mindre lyckat för bådesjöfartsverket och kommunen om den planerade verkstads- och förrådsanläggningenskulle fördröjas eller om den inte skulle komma till stånd i enlighet med deupprättade planerna. Jag ber därför, herr talman, att få yrka bifall tUl denreservation jag har fogat tUl försvarsutskottets betänkande nr 15. 1 detta anförande instämde (), (), () och fm () samt herrar Polstam (c),() och (). HerrSTRÖMBERG i (fp): I är en av de stora återkommandefrågorna: Hur skaU vi finansiera nya eller ökade kostnader? talar vi omatt spara, sällan väcks motioner som visar vägar att rationalisera ellerförenkla statlig verksamhet. Min motion om verkstädema vid Ostkustens örlogsbas visarpå ett sätt att spara pengar. Men pengama sparas inte genom minskning ellerindragning av försvarets resurser. Nej, vi sparar enligt utskottet enengångssumma på ca 30 mUjoner kronor genom att utnyttja redan befintligaresurser i stället för att bygga ut nya på ytterligare ett ställe. Dessutomskulle enligt min bedömning de årliga driftkostnadema för staten totalt settminska. I ett allt kärvare ekonomiskt klimat, där ständigt nya ochangelägna reformer kräver ökat tUlskott av skattepengar, måste ocksåstatsmaktema se över sin verksamhet och fråga sig om den är rationell, omstaten tagit tUl vara alla möjligheter till besparingar. I detta sammanhang vill jag peka på att vi måste strävaefter att bryta ned murar och spärrar mellan olika delar'av samhälletsverksamhet. Att marinen har resurser för att reparera och se över sina fartygär nödvändigt. Att dessa resurser också är stora och tekniskt högtstående ärnaturligt. Marinens organisation måste kunna arbeta i krig. Men att t. ex.sjöfartsverket skall ha egna verkstadsanläggningar är inte så självklart. Fråntotal samhällsekonomisk synpunkt kan en samordning tUl ge vinster.Dessutom tycker jag att man bör undersöka om inte andra statliga myndighetersom har fartyg kan utnyttja . Marinens bas på måste skyddas. Vem som helst får intekomma dit. AUtså kan basens verkstäder inte gå ut på öppna marknaden och säljasina tjänster. Däremot är det möjligt att tUl basen förlägga arbeten med avstaten ägda fartyg. Denna motion handlar egentligen inte om huruvida man skallutföra vissa arbeten på eUer i . Ytterst handlar den om hurstaten på ett effektivt och ekonomiskt fördelaktigt sätt skaU kunna klara sinverksamhet. kan kanske en rationalisering vara en ganska enkel åtgärd. I utskottsbehandlingen skymtar regionalpolitiskaöverväganden. Sådana faktorer kan tala för , men de kan också talaför . Jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan. Bättre utnyttjande av verkstäderna vid Ostkustens örlogsbas HerrSÖDERSTRÖM (m): Jag har inget emot i Botkyrkaargumentering när det gäller att spara därvidlag har vi väl alla sammauppfattning. Men då skall det också vara fråga om en verklig besparing ochinte, som jag tror att det blir i detta fall, en chimär. Vi kan väl inte bestrida att måste ha enförråds- och verkstadsutrustning det råder inget tvivel om den saken. Då ärdet bara fråga om var den skaU ligga. På s. 4 i betänkandet kan vi konstatera att verket har ettlitet antal större fartyg och ett mycket stort antal mindre fartyg. Det kanknappast vara rationellt att hela den här enheten skall ligga uppe i , när Bättre utnyttjande av verkstäderna vid Ostkustensörlogsbas I min tidigare civila verksamhet råkar jag ha tjänstgjortpå i ungefär ett halvt års tid. Jag har upplevt hur svårt det är att tasig från tUl och tillbaka, och jag skulle vilja rekommenderaherr i och andra att prova på den resan. Då får ni se attdet inte bara är att åka fågelvägen, utan man måste ta en hel del omvägar. Det ärmycket besvärligt och knepigt, och det blir väldigt dyrt. Jag tycker alltså attdet över huvud taget inte är realistiskt att ha förråds- ochverkstadsresurserna på . Jag skulle också tro att det är dessa omständigheter somkommit verket självt att anse att när verkstäder och förråd nu är starktnedslitna och föråldrade är det mycket lämpligare att uppföra en egenanläggning för ändamålet i än att utnyttia . Därför vill jag,herr talman, helhjärtat instämma i de synpunkter som framförs i . Jag tycker inte att man behöver vara lokalpatriot för att göradetta ställningstagande, utan jag anser helt enkelt att det är rätt sunt. HerrPETERSSON i Gäddvik (m): Vi vet alla att örlogsbasen i ärdimensionerad för att ingå i krigsorganisationen. Den togs i bmk 1969, och denhar en viss överkapacitet i fred. Den nu aktuella frågan har, som i Botkyrkaframhöll, tagits upp i motionen 204. har i motionen angivitflera skäl för aktualiserandet. Det är kostnadsutvecklingen vid marinensunderhåUsverkstäder, önskemål om att trygga sysselsättningen i verkstäderna,bristen på arbetstUlfällen i södra delen av och samhäUsekonomiskasynpunkter Jag noterar med tillfredsställelse att även reservanten herrGlimnér, i debatten har sagt att han hyser förståelse för de anförda skälen. Motionären anser det lämpligt att fartyg som tUlhör andrastatliga myndigheter än de myndighetema underhålls vid Muskövarvet.Näraliggande exempel är isbrytare, sjömätningsbåtar och lotsbåtar. Den tekniskaförvaltningen vid Ostkustens örlogsbas har redan vissa uppgifter när det gällerunderhåll och teknisk drift av statsisbrytarna. Underhållet av isbrytare ochsjömätningsfartyg läggs ut på entreprenad av . har verkstads- och varvsresurser häri som gör det möjligt för verket att i egen regi utföraunderhållsarbeten på sjömätningsbåtar och andra mindre enheter. Hösten 1975flyttar tUl , och verket haravancerade planer på att i samband därmed uppföra en förråds- ochverkstadsanläggning i . Behovet av en sådan anläggning harnaturligtvis prövats i vederbörlig ordning. Det finns dock, enligtförsvarsutskottets majoritet, anledning att sätta in projektet i ett störresammanhang. Det kan ifrågasättas om man bör investera i en anläggning när, somi detta fall, ett annat statligt organ redan har resurser som kan utnyttjas.Investeringskostnademas storlek, nära 30 mUjoner kronor, ger också anledningtUl en viss tvekan på den punkten med tanke på de ekonomiska konsekvenserna för . Man beräknar de framtida kapital- kostnadernatUl ungefär 3 mUjoner kronor Motsvarande kostnader för äri dag ca . Vi har i utskottet klart för oss att projektet iNorrköping redan har avancerat rätt långt. Det framgick ju också av vad herrGlimnér här anfört. Men vi anser ändå att det finns anledning att ytterligareöverväga behovet av en ny anläggning. Enligt vår mening bör projektetunderkastas en förnyad analys med beaktande av möjligheterna att utnyttia Muskövarvetoch andra befintliga resurser i syfte att nå fram tUl en driftsekonomisktoptimal lösning för den samlade statliga verksamheten. Och dä måste mangivetvis också väva in de regionalpolitiska faktorerna. Frågan huruvida enanläggning bör uppföras i menar -vi att den förnyade prövningen fårge svar på. Jag yrkar bifaU tUl utskottets hemställan. Bättre utnyttjande av verkstäderna vid Ostkustensörlogsbas Utskottets värderade ordförande uppehöll olika typer av fartyg som förfogar över. Men det är intemeningen att man skaU msta eUer underhålla de stora båtarna, t. ex. isbrytarna,i . För det tonnaget skaU man kunna använda Muskövarvet. Och det kanman göra utan någon föregående utredning och utan att behöva ifrågasättaanläggningen i . Som framhöll hävdar man ocksåbestämt inom att det mest ändamålsenliga för verket är att fådenna förråds- och verkstadsrörelse förlagd till , ditcentralförvaltningen kommer att flytta. Utskottets ordförande tog också upp frågan om de ökadekapitalkostnaderna för efter en nybyggnation i , menjämförelsen med dagens kostnader är inte helt rättvisande. Jag ber att i dettasammanhang få citera vad framhållit i det fallet i skrivelsetUl Kungl. Maj:t. skriver: "Det föreslagna programmetinnebär totalt sett en utökning jämfört med dagens situation dels beträffandelokalytor och kajlängder, dels beträffande lyftkapacitet, mediaförsörjning m.m.En rättvisande jämförelse är svår att göra på gmnd av den ovan beskrivnalokalsituationen. Utökningarna hänför sig främst till standardhöjning urarbetsmUjösynpunkt samt till utökad kapacitet hos vissa befintligaverksamheter." Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 1 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Statlig tillsyn över enskilda utbildningsanstalter Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföUande resultat: § 19 Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr14 i anledning av motioner angående vissa frågor rörande yrkesskadeförsäkring. Utskottets hemställan bifölls. § 20 Statlig tillsyn över enskilda utbildningsanstalter betänkande nr 1 5 i anledning av motion om statUgtillsyn över enskUda utbUdningsanstalter. I detta betänkande behandladesmotionen 1974:1305 av m. fl. (m) vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla att Kungl. Maj:t medgav enskUdautbildningsanstalter att bli StäUda under statlig tillsyn därest de så önskadeoch undervisningens art det medgav. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1974:1305. Reservation hade avgivits av herrarFridolfsson (m) och Nisser (m) vilka ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1974:1305 i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde att enskildautbildningsanstalter som önskade bli ställda under statlig tillsyn medgavsdenna rätt under förutsättning att arten av den vid anstalten bedrivnaundervisningen det medgav. HerrFRIDOLFSSON (m): betänkande nr 15behandlar frågan om statlig tUlsyn över enskilda utbUdningsanstalter. Ienlighet med tidigare fattat riksdagsbeslut bestämmer Kungl. Maj:t vilkastuderande som skall få studiesocialt stöd.