prot · FX09129 · 1974-12-31 00:00:00 — Och del är lika ointressant ,när del finns 60 000 platser och alla är ense om all del behövs fler. Dä är delegentligen inte värt atl spilla krut på om den slutliga gränsen går vid 400 000eller någon annanslans. Det är så långt dit. Vi kan la den debatten när vikommer närmare den slutliga gränsen. Dettaär en sak. Men vikligare är - och det lycker jag all med sittallmänpolitiska säll all länka borde ha en viss förståelse för - atl behovet, hur man änuttrycker det i siffror, är en funktion av åtgärder som samhället självt vidtar på helt andra områden. Del är inte någonting en gäng för alla givel. Del är inte bara så atl alla föräldrar med barn i förskoleåldern vill ha och självklart under alla omständigheter behöver barnslugeplalser, utan det beror alldeles på vilken livsform sam hället mer eller mindre tvingar dem in i. tvivel skulle ett mycket belydande anlal befintliga daghemsplatser bli disponibla för andra barn än de barn som disponerar dem , om föräldrarna hade en verklig valfrihet. Men det har de inte. Jaghar sagl förr och upprepar del gärna, alt jag tror inte atl del finns någonstor grupp i landet på vilken sarnhälld ställer så hårda - ja, jag vill säga så grymma -prestationskrav som på de unga barnfamiljerna. För alt de skall passa in imönstret i kräver vi hell enkell ständigt och regelbundet av tvåvuxna människor tre människors arbetsinsatser, tvä utanför hemmet och en ihemmet. Detta skall man orka med. Alla gör dd inte. Alla orkar inte. Och del ärinte heller alla som vill. Men man är tvingad av bittert ekonomiskl nödtvång.Och del är ingalunda fråga om statusjakt och prylbegär och sådant. Man är tvungenför all kunna försöria sig i värt samhälle . Och får man anlila demöjligheler som samhällel siäller lill förfogande. Vikan diskuiera dessa frågor ur alla möjliga aspekier, men vi kan inie hävda alldel här finns ell en gång för alla givel behov på vare sig 100 000, 200 000,300 000 eller 400 000 daghemsplalser. Del fakiiska behövd, den faktiskaefterfrågan, beror pä vad bl. a. vi här i huset beslutar i hell andra frågor änden vi jusl nu behandlar. Jagkan inie låla bli all här erinra om all vi frän moderal håll fiera gånger harförsöki vinna förslåelse för länken på valmöjlighder i della avseende. Vi kanfakliskt i princip och på sikl utan kostnadsökning för slalen samt med om manså vill total inbesparing i vissa fall av kommunernas utgifter för ändamälelge de familjer som så önskar - del är bara fråga om dem - en möjlighet atl ulanstora ekonomiska uppoffringar lösa sina barnlillsynsproblem på annal sätt. 1stort sett räcker väl nettot av del statliga driflsbidraget för daghem lill föratl ge en alternativ möjlighet att fä kontanter i stället under ett par tre ärmedan barnen är små och därmed skapa ett realistiskt alternativ till enandrainkomsl i en familj som inte anser sig orka med att förvärva tvåarbetsinkomster medan barnen är riktigt sm.å. Jag skall inte fördjupa mig idelta förslag. Del är - liksom en hel del annal som det talas om här -egentligen inte dagens överläggningsämne. Men eftersom återupptog denför fem avsomnade debatten om det slutliga målet, del definitivabehovet av och efterfrågan på daghemsplatser, tror jag det är riktigt all ocksåerinra om all del finns elt annal sätt atl se. Framför allt måste vi göra klartför oss atl del icke går all fastställa elt sådant behov eller en sådanefterfrågan i och för sig - den efterfrågan är en funktion av hela samhällelssätt att fungera, och vi kan härifrån della hus styra den. (vpk): Försl skall jag beröra dåliga matematikkunskaper. Omman har två vårdare på fem barn och småbarnsgruppen beslår av tio barn, måsteman alltså ha fyra vårdare på tio barn. Därmed klarar man den övertappning somvi har pratat om . Tillherr Carishamre vill jag säga alt jag djupt beklagar att den här saken kommiiupp på elt så sent stadium i debatten. Jag trodde också atl vi skulle slippadiskussionen om barnstugornas vara eller inte vara. Alla har tidigare idebatten varit överens om hur viktigt det är med en utbyggnad av barnomsorgen,'vare sig den har formen av daghem. Jag vill fastslå atl det slutliga målet som jag ser del är all allabarn skall ha räll lill barnomsorg. Alla de 800 000 barnen skall ha räll tillbarnstugeplals, och del skall framför allt de 400 000 barn ha som harförvärvsarbetande mödrar. De är i akut behov av en daghemsplats. Denredovisning jag gjorde är inte någon lek med siffror; det var en faktisk ochmyckel skrämmande men dess värre sann redovisning. Jagtrodde all vi var överens om all barnomsorgen är vikiig, men del är vi tydligeninte. Här avskiljer sig i debattens sista timme. Jag skulle viljafråga hur han har länkl sig situationen för föräldrarna tillde 400 000 barnen. Om man nu inte vill ha en daghemsplals åt sitt barn, skallman dä i stället lita till barnflickor, släktingar eller andra varianter avhjälp med barntillsynen? Jag skulle vilja ha en litet bättre precisering på denpunkten, när ni nu förkastar alternativet barnomsorg. Försl några ord om ' spädbarnsmatemalik. För all få sin matematik att gä ihop krävs del elt lägenhelsdaghem där alla detio barnen är under två är. Vad nu egentligen gav exempel pä var vadvpk anser om ett vanligt daghem och den personalinsats man skall ha där. Men iell lägenhetsdaghem med ell litet befolkningsunderiag - ett höghus eller elthyreshus som sade - blir del en blandning av barn i alla åldrar ochdå faller den matematiken och det blir i stället precis som det är . Vihar ju lägenhetsdaghem med den personaltäthet som talat om, och vivel all man där ofta är ensam med barnen - det är bara all resa ul och titta. Tillherr Carlshamre vill jag säga all det går att ta reda pä hur barnfamiljernaser på denna fråga i del samhälle vi har . Barnslugeulredningen harframlagt och har antagit ett förslag till förskoleplanering, sominnebär att man skall uppskatta det fulla behovet av daghemsplatser förförvärvsarbetande föräldrars barn och barn med särskilda behov. Genom deundersökningar som gjorts vel man atl ungefär mellan 75 och 90 procentav de förvärvsarbetande föräldrarna med barn - del kan variera med hänsyn lillkommunernas siruklur -önskar en samhällelig barnomsorg. Vi kan säga all med delsamhälle vi har i nu vill mellan av de härföräldrarna all samhällel skall lösa deras barnomsorgsproblem. Men då kan herrCarishamre hävda att vi borde ha ett annat samhälle, som skulle betala demänniskor som vill gä ut och-göra en insats i förvärvslivet för alt deskall vara hemma. Om skall få den matematiken all gå ihop -för att återvända till ämnet matematik, och gå in på förstagäven om jag inte delar hans värderingar - och om dessa familjer inte skall fåen kraftigt försämrad levnadsstandard, så går del programmet synnerligen illaihop med moderata sam- Nr 129 lingspartielssyn på skattepolitiken! Det skall då lill mycket drastiska Onsdaeen den skattehöjningarför att klara program, med barnlön för föräldrar som då skulle stanna hemma hos sina barn, om inte de familjernaskulle behöva leva i sämre villkor än andra familjer. m. del kan väl inte mena? HenCARLSHAMRE (m): har redan sagt atl räknar titel konstigt. Hankanske gör del. Delär fakliskt så - och jag sade del, - alt enbart de pengar som utgår som subvention lill varje daghemsplals, vilkel är lål oss säga mellan7 000 och per plals, sedan avgifterna är betalda, alternativterbjudna som ell konlanlslöd under ell fätal år, medan barnen är rikligl små,är ett fullt realistiskt alternativ till en andrainkomsl i familjen. I deallra fiesta familjer är nettoeffekten av en andrainkomsl icke siörre än så.Det innebär därför icke någon standardsänkning, ej heller någon skallehöjning,eftersom del är fråga om samma pengar, använda på olika säll; man skall ju intebåde ha daghemsplalser och ersättning för att man inte har fått dem. Sedan,, är vi överens i en hel del. Vi är överens om atl det är viktigt allbygga ut samhällets barnomsorgsresurser och att det antal plalser som finns är för titel. Men vi är inte överens om alt det slutliga målet är 400 000platser. Del återstår all bevisa. Jagskulle gärna vilja all man i de undersökningar tatar om tog medalternativet och inte bara frågan, hur man vill ha barntillsynen ordnad undernuvarande förhållanden, nuvarande förvärvsarbeiandefrek-vens och alll sådani,utan också frågan, vilket man väljer, om man i ett litet antal år får möjlighetalt välja kontanterna i stället för alt fä samma pengar in nalura, inbyggda idaghemsplalser. - Den frågan är såvitt jag vel inte medtagen iundersökningarna. Tillsisl : Vi är överens om atl alla barn skall ha omsorg - det var fruLantz' egna ord - men varje barn skall så långt del är möjligt ha den omsorgeni den form som passar jusl del barnei och jusl den familjen bäst; omsorgenskall inie ges på samma säll lill alla. FruLANTZ (vpk): Jag åierkommer till , eftersom han framhärdar i sinmatematik och jag i min. Omman har två vårdare på fem barn, blir del ju fyra vårdare på tio barn, och närdel gäller syskongrupper blir del tre vårdare på 15 barn. Jag kan inte inse altdet skulle bli något glapp i omsorgen med den personaltätheten. Jagkan heller inte se någon anledning lill all man inte skulle kunna förena de härtvå grupperna i ell lägenhelsdaghem. Del är ju fråga om lio barn, respeklivefemton barn. Jag trodde, , att vi hade kommit överens , men del har vilydligen inte gjort. Men för att matematiken skall gå ihop måste det vara baraspädbarn i det där lägenhetsdaghemmet. Därför håller inte matematiken. Ellsvar har ju, , de förvärvsarbetande kvinnorna själva givit. Tillskillnad från hur del varit under alla lidigare lågkonjunkturer, då kvinnornaminskade sitt inträde på arbetsmarknaden och t. o. m. lämnade arbetsmarknadenhar de under lågkonjunkturen 1971 - 1972 ökat sina krav på all ha samma rätttill full sysselsättning som männen. Kvinnorna fortsatte att gä ul påarbetsmarknaden - 1972, och den kvinnliga sysselsättningen, som i höggrad har gällt just småbarnsmammorna, har kunnat öka även underlågkonjunkturen. Trots de svåra tider som rådde internationellt kunde man ökaden totala sysselsättningen här. Anspråken har alltså stigit, och det hartagit sig uttryck i både ökade krav på barnomsorg från samhällets sida ochökade krav på sysselsättning. Där finns eu svar till somverkligheten själv har givit. HerrCarlshamre ställer barnfamiljerna skyddstösa. Hans senaste exempel visar allhan har dålig kontakt med småbarnsföräldrarnas verklighet. Vad händer med denfamilj som får betalt enligt för att en avföräldrarna skatt stanna hemma i stället för all forlsalla sill förvärvsarbete?När har gått kan det vara svårt att komma tillbaka tillarbetsmarknaden. Detta är en klar realitet för många människor som har fältlämna arbetsmarknaden. Är man borta länge är det svårt all komma lillbaka. Mankanske får fortsätta alt stå utanför arbetsmarknaden, men dä upphör herrCartshamres stöd och då får familjen en klar ekonomisk försämring i jämförelsemed vad som skulle ha inträffat om samhället hade hjälpt till med familjensbarnomsorg. Del gäller ju inte familjens inkomster enbart de är då barnen är idaghem - det gäller också att bägge makarna, om de önskar det, skall halångsiktigt hyggliga möjligheter all vara ute i arbetslivet och få inkomsteräven . Hen CARLSHAMRE (m): Jag vill inte gärna finna mig i alt bli målad som någon sorls mörkmansom försöker driva kvinnorna tillbaka från arbetsmarknaden hem till spisen.Del handlar inte om det. Den frågan hänger över huvud taget inte samman med omvi skall bereda möjlighet för både män och kvinnor, mamma eller pappa, atlunder ett litet antal år - en parentes på kanske tre eller fem eller iett arbetsliv på kanske - själva fä välja var de vill göra sinsamhällsinsats, ute i förvärvsarbetet eller i hemmet. Var och en som värdartre eller fyra egna barn producerar Kr samhällel samma kvantitet barnomsorg somen anställd i en barnsluga. Del behövs en person på tre etter fyra barn ombarnstugan skall skötas väl. Vi skall inte fördjupa ossi detaljerna, men kanske 8 protokoll 1974. kommer ihåg all i deförslag som vi har diskuterat lidigare om en utbyggd föräldraförsäkring ingårockså förslag lill skydd mot konsekvenserna av atl man hamnar ulanförarbetsmarknaden, sä vi kan lösa även de problemen. Vad vi eftersträvar ärnågot sorn man gärna må kalla för en utbyggd föräldraförsäkring, som ger en verklig valfrihet. HerrHELLSTRÖM (s): barnfamiljer har genom sitt handlande i verkligheten svaratherr Carishamre betydligt bällre än vad jag skulle kunna göra-genom altytteriigare föriänga kammardebatten. HenCARLSHAMRE (m): barnfamiljer har, som jag ser det, titt stor del varitekonomiskl tvingade all ge det svaret. De har inte valt att ge del. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Carlshamre m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandel nr 40punklen 1 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 1 av m. fi. Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrRomanus begärde rösträkning verkslälldes voiering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 158 Nej - 155 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i Öskevik m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 40punkten 2 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 2 av i Öskevik m. fi. Vidomröslning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöler harrösial för ja-proposilionen. Då fröken begärde rösträkningverkslälldes voiering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följanderesullal: Ja- 206 Nej - 107 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 40punkten 3 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 3 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrRomanus begärde rösträkning verkslälldes voiering med omröstningsapparai.Denna omröslning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels ulskoilels hemslällan, dels reservationen nr 4 avherr i Öskevik m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialulskoiiels hemställan i betänkandet nr 40punkten 7 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i Öskevik m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. rösiräkning verkslälldesvotering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 186 Nej - 127 Föredrogs jordbruksuiskoiiels betänkande nr 38 ianledning av moiion angående valtenvård. 1 della betänkande behandlades motionen 1974:805 avfru m. fl. (fp) vari hemställts 1. alt hos Kungl. Maj:t skullebegära a) att en utredning tillsattes med uppgift att analysera riskmomenlen isamband med otjdransporter i olika former, b) atl snara ålgärder vidtogs frånsvensk sida för att få till stånd en bättre beredskap för begränsning avotjekatastrofer som kunde iniräffa i samband med oljeborrningarna i ,c) att förslag förelades med innebörd atl lagen om förbud moldumpning av avfall i vatten och lagen om åtgärder mot vallenförorening frånfartyg fördes lillämpliga även för planformar lill havs saml att åtgärder iövrigl vidtogs för att förebygga skador i samband med borrning efler olja, d)att i internationella sammanhang drev kraven på förbud mot oljeutsläppi haven och begränsning av lanklon-nagets stortek, 2. alt skullebesluta atl 9 S lagen om åtgärder mol valtenförorening från fartyg ändrades såatt krav pä anläggning för omhändertagande av oljeresler m. m. kunde ställasäven för annan hamn än allmän hamn, 3. atl gav Kungl. Maj:l lillkänna vad som i motionen anförts angående förbättrat oljeskydd. all molionen 1974:805 i den mån den inie kundeanses besvarad med vad utskottet anfört inte skulle föranleda någon riksdagensåtgärd. Reservationhade avgivils av () som all ulskollet bort hemställa, attriksdagen i anledning av motionen 1974:805 som sin mening gav Kungl. Maj:t tillkänna vad reservanten anfört angående tanklonnagels stortek. Tillbelänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. av () samt (), (), () och i (c), 2. av (vpk). I fråga om della betänkande av jordbruksutskottet, nr 38, som gällerrisker vid oljeborrning och otjetransporter titt havs vill jag i huvudsak yrkabifall till utskottets hemställan. Eftersom vi i myckel länge hardrivit dessa frågor är det med stor tillfredsställelse vi ser all ulskollet nuunderstryker våra synpunkier och förutsätter att det fortsatta arbetet avregeringen kommer att drivas i den anda som vi förordar, nämligen au säintensivt och målmedvetet som möjligt söka göra haven hell fria frånoljeföroreningar och göra stora ansträngningar för att påskynda detinternationella arbetet pä att göra oljeborrningarna så ofariiga för miljön sommöjligt. Där uttrycker jag alltså min tillfredsställelse. Päen punkt vill vi i mittenpartierna med ett särskilt yurande markera vår oro förde risker som oljetransporter för med sig. Vad vi har velat framhålla här ärbehovet av en ordentlig översikt över oljetransporternas risker, sä alt man kangöra en så bra bedömning som möjligt av vilka metoder som är säkrast. Heltsäker är tyvärr ingen, och därför behövs egentligen också en jämförelse mellanolika energiframställningsmetoder, ur miljösynpunkt, för atl vi skall kunnagöra ett val som belastar vår framtid så titel som möjligt. Detfinns en rad utredningar och det finns en hel del redan framtagetmalerial som belyser bitar av frågeställningen. Men svårigheten är att få någotgrepp om de områden som inte har blivit täckta av utredningarna. Denpetrokemiska utredningen t. ex. tatar bara om alternativen föriäggning vidostkusten eller av raffinaderier. Den behandlar miljöfrågorhuvudsakligen ur synpunkten vad som händer kring själva raffinaderierna. Någragrundliga undersökningar om hur t. ex. pipeline-alternativet ler sig iförhållande till sjötransporter har utredningen inte kunnat göra. Inteheller har vi ännu sett någon jämförelse mellan kärnkraft, kol och olja för altinte lata om andra energimöjtigheter titt fullo utförd och med allamiljöfaktorer inräknade. Det finns dock möjligheter atl sådant material kommerfram i de många undersökningar som görs i energifrågan. Vi avvakiar därförför närvarande resultatet av dem och avslår frän någol annat yrkande änutskottets på den punkten. Men det är klart och tydligt atl frågan inte ärslutbehandlad . Förövrigt, fru talman, nöjer jag mig med alt yrka bifall till reservationen 1. Det finns åtminstone fyra viktiga synpunkier på super-tankers för olja. Fördet första blir jältdankfartygen allt fier. fanns det388 fartyg på i fiänst. Ytteriigare 493 var underkonstruktion eller beställda. För det andra blir dessasupertank fartyg allt större. pä mer än en halv miljonlon färdigbyggda. Avancerade planer finns på tankers pä . Japanskaoch engelska skeppsbyggare planerar för tankers större än en miljon lon. Fördet Iredje är supertankers ytterst svära atl manövrera i Iränga farleder.Deras levande vikt är så oerhörd atl del kan ta atl stannafartyget. När del går långsamt är del praktiskt taget omöjligt all styra. Ocksånär avståndet mellan kölen och botten är litet blir fartygen svära elleromöjliga atl manövrera. I mänga sund måste supertankers gå i rännor som är sågrunda atl fartygen nätt och jämnt kan passera. En oväntad situation - maskin-eller roderhaveri, felaktig positionsbestämning, ett annat fartyg som skärkursen eller något annal - kan ofta inte bemästras. Antingen lyckas tankernändra kurs och kanske gå på grund. Eller också fortsätter man i färdriktningenoch kolliderar kanske med ett annat fartyg. Enrad olyckor har redan hänt med supertankers. Man kan läll föreställa sig en nyTorreyCanyon-katastrof med ell fartyg kanske fyra gånger större. Om en sådantanker exploderar eller bryts sönder i hårt väder kan närmare en halv miljonton råolja komma lös. Det vore en miljökatastrof ulan molslycke. Fördet fjärde vet alla alt oljebekämpningen i vår del av världen är löjligtineffektiv om en supertanker skulle gä under i eller strax ulanför en skärgård.När man i Brofiorden skulle pröva oljeberedskapen simulerade manell utsläpp på , men kommer tankers på att gå genomDynabroltet. Skulle ell sådant fartyg brytas sönder där skulle stora delar avden ovärderliga Bohuskuslen kunna förstöras . Miltals av stränderoch öar skulle smelas ner av olja, skada , fåglar och natur, förstöra förbåde bofast befolkning och turister. Riskernaökar alltså för en sådan katastrof Jag hoppas att nu kommer attge någon kommentar lill dessa risker. Jag upprepar: superlankfarlygen blir alltfier, blir allt siörre, blir därmed allt svårare alt manövrera i trångaskärgårdsområden och oljeskyddet är hell otillräckligt. Sådana risker har viinte rätt att ta. fortsätter därför alt kräva atl svensk sjöfarts-och oljepolitik bör inriktas på atl supertankers för olja över huvud tagetinte trafikerar svenska skärgårdsområden och inte heller . Jag yrkar bifall lillreservaiionen av . Som jordbruksutskottet har anfört i sitt betänkande har riskerna förförorening av haven genom olika former av oljeutsläpp lidigarebehandlats av . Frågan är av mycket stor belydelse. Det är därförviktigt att olika ålgärder vidias för att hindra att olja kommer ul i vattnen. Sverigedeltar i ett omfattande internationellt samarbele påoljeskyddels område. Särskill omfattande har delta arbeie varit inom IMCO, som ärFN:s sjöfartsorganisation. För dem som kanske inte är bevandrade i dessaförkortningar vilt jag meddela att initialerna belyder . Både inom IMCO och i andra sammanhang harutarbetats konventioner som syftar till att hindra att olja och andrakemikalier skall smutsa ned haven. Riksdagenhar haft att ta ställning till flera regerings-förstag omgodkännande av konventioner i syfte all skydda haven mot nedsmutsning av olikaslag. Även vid nästa års riksdag kommer vi, enligt vad som erfarits, att återfå behandla konventioner som bör tillgodose flera av de krav på bättreoljeskydd som kvarstår. Inom har utrett frågor avbetydelse för transport av olja och andra kemikalier. Närdel gäller borrning efter olja på havsbottnen har utskottet i sitt betänkandeunderstrukit vikten av att det från svensk sida görs ansträngningar för attkomma till rätta med de risker som är förenade med sädana borrningar. Utskottethar även hänvisat till uttalanden som gjordes vid behandling av motioner lill1973 års riksdag. Dessa uttalanden äger fortfarande giltighet. Det är därförutskottet anser att det inte skall behövas någol särskilt initiativ frånriksdagens sida i denna sak. Fråganom begränsning av storleken hos oljetankfartyg har behandlats inom ramen förIMCO-arbetel. Dessutom följer de svenska myndigheterna fortlöpandesäkerhetsfrågorna när det gäller tanktransporter. Som utskottet har anförtflnns det inte någon anledning till åtgärd från sidai fråga om storieken hos tanktonnaget. HerrAhlmark anförde att riskerna undan för undan ökar på det här området.