prot · FX0944 · 1974-12-31 00:00:00 — Vi har vidare de studiesociala reformerna,vilket också erinras om i utskottsbetänkandet. talar om experiment och forskning, och hannämner en hel del projekt. Även jag kan erinra om forskning som pågått undersenare år, t. ex. forskningen om sambandet mellan social bakgrund och resultatav begåvningsprov. Detta samband är synnerligen väl dokumenterat i deninternationeUa forskningen. För svenskt vidkommande kan det räcka med atthänvisa till den studie inom det s. k. individualstatistik-projekt somgenomfördes av A. . Denna undersökning omfattade 16 500slumpvis valda normalåriga elever i vanlig klass inom årskurs 6. Jag skall inteuppehålla mig närmare vid resultatet av den undersökningen, men det äruppenbart att undersökningar av detta slag ger belägg för att elever som kommerfrån s. k. mera studiemotiverade hem får en större verbal förmåga. Jag vill idetta sammanhang erinra om att har tagit upp problemet medundervisningen av de Anslag tiUpedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet Anslag till pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet Jag kan hålla med om att Lgr 69 visseriigen betonar undervisningenssociala aspekter och nödvändigheten av en individcentrerad skola, men jag anseratt läroplanen ändå är litet väl teoribetonad. uttalade attvi borde få en bättre balanrs mellan teori och praktik i dagens grundskola. Jagnämner inte detta därför att det var en motion från som föranleddedetta uttalande, utan därför att det är betydelsefullt att det kommer inpraktik i undervisningen. Jag tror att allt tal om att hjälpa fram desvagpresterande eleverna bättre kan omsättas i verkligheten om vi får in litetmera praktik i undeivisningen. De barn som kommer från de mer studiemotiveradehemmen har kanske en större verbal förmåga, men de barn som inte har dennaförmåga kan genom kunskaper inhämtade i praktiskt arbete uppnå goda resultat.På det sättet får vi en bättre studiemotivation och en större trivsel i skolan,och det blir ett bättre resultat i undervisningen. För ett bättre resultat i skolan krävs också ett störreengagemang från föräldrarnas sida än vad vi lyckats åstadkomma. Den nuinrättade allmänna förskolan med tidig språklig och begreppslig träning kommersäkerligen också att bli betydelsefull i detta hänseende. Både SIA:s och SSK:sutredningsförslag om en friare resursanvändning ger även skolstyrelsernamöjlighet till en mera problemstyrd resursdisposition. Skolan kommer med andraord att kunna satsa mera där det behövs. Som det med mycket stor tydlighetframgår av utskottets skrivning pågår såväl forsknings- som utrednings- ochuppföljningsarbete för att ge elever med olika anlag en så god undervisning sommöjligt inom det område som de själva vill välja och känner sig meststudiemotiverade för. Jag tror därför att den ingående behandUng som utskottethar ägnat denna motion klart visar att åtgärder här är på gång som skall gemöjlighet för de olika individerna att få så goda kunskaper som möjligt idagens skola. Jag yrkar därför bifall till utskottets enhälliga hemställan. Får jag sedan uppehålla mig litet vid iÖrebro motion om den praktiska yrkesorienteringen i skolan. 1 likhet med vadjag sagt om betydelsen av praktik i undervisningen är det säkerligen som detstår i denna motion nödvändigt att ha en god kontakt med näringslivet och medarbetslivet över huvud taget samt med organisationerna. Det har vi säkerligenuigenting emot. Som framgår av utskottets betänkande har ju AMS tUlsammans medSÖ och UKÄ tillsatt en arbetsgrupp, i vilken ingår de huvudsakligafackorganisationerna. LO har också till SÖ hemställt att man skall uppmärksammafrågan om behovet av samverkan mellan skola och arbetsliv. En god kontakt äralltså redan etablerad. Därför anser utskottet att motionen inte påkallar någonåtgärd. Jag yrkar också i detta hänseende bifall tillutskottets hemställan. Jag har med en viss misströstan lyssnat tillherr i plädering för utskottets hemställan. Riktigt såsom har skildrat det har inte utskottet lagt upp saken. Jag har iutskottets betänkande velat tolka in mera positiva värderingar än dem som herrLarsson gav till känna. sade att vi har haft en socialdemokratiskarbetarregering . Det är riktigt. Det är också riktigt attvi har genomfört en rad betydande reformer på skolans område. Det behöver inteherr upplysa mig om, för det har jag redan själv upplyst om i motionen,vars hela ingress tar sikte på att beskriva vilka dessa reformer är. Jagupplyser där även om de reformer som syftar tUl att försöka lösa de problem somvi har aktualiserat i vår motion. Jag skall inte gå in på den typen avresonemang. Jag skall bara kort försöka klargöra hur vi uppfattar orsakernatill misslyckandena. Jag har tidigare i min plädering försökt beskriva detta. Vi lever i ett klassamhälle med ett mycket kraftfulltborgerligt tryck. Vi arbetar med en skola där de övergripande läroplanernaframkommer som resultat av politiska beslut fattade här i . Men närdet pedagogiska utvecklingsarbetet skall göras, har vi att ta hänsyn till att idetta arbete deltar människor, vilka styrs av överklassens värderingar eller ärpåverkade av dem. Hela utvecklingsarbetet beskrives därför ofta i termer, sommera ingår i överklassens abstrakta språk än i arbetarklassens. Det räckerinte med det, utan i flertalet av landets skolor arbetar den ledandeadministrationen väsentligen med detta överklassspråk och dessaöverklassvärderingar. Det är detta tryck som elever från arbetarklassen möter iskolan och som gör att de ofta stötes ut. Vi lever alltså i ett klassamhälle som arbetar på dettasätt, något som också har beskrivits mycket öppenhjärtigt introspektivt av ettbetydande antal borgerliga författare, klassiker i den franska litteraturenfrån Stendhal fram till och av klassiker i som AugustStrindberg fram till modernare författare i den svenska borgerligheten somOlle . De har på ett lysande sätt belyst dessa borgerUga fördomar, denborgerliga inkröktheten i den typ av samhälle som vi lever i . Det bordestå klart för en upplyst svensk allmänhet vad de motsättningar som jag här harförsökt beskriva består av. Jag kan inte finna annat än att iStaffanstorp ingenting har förstått av vare sig motionen eller min plädering.Det är därför ganska meningslöst att stå här och upprepa vad jag har sagttidigare och vad som står i motionen. Jag sätter kammarens ledamöter alltförhögt för att på det sättet uppta dyrbar tid, men jag vill rekommendera herrLarsson i att på nytt läsa igenom motionen och göra det grundligtsamt därefter läsa riksdagsprotokollet när det kommer ut i tryck. Anslag tiUpedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet HerrLARSSON i (c); Jag skall efterkomma direkt och läsa högt ur motionen: "1 stället för koncentrationsläsning, individualiserad och lärarledd undervisning verbaliserad och metodiskt anlagd till överklassens relativt mer avancerade och differentierade språkfärdigheter kunde då skolan och experimenten utformas efter helt andra mönster där verkliglietsnärhet, bredare linjeval, grupparbeten i förening lärare-elever, kortare modulbitar avpassade som byggstenar vilka framåtriktade kan leda till ökad överblickbarhet ." Denna något underliga skrivning - det är väl ändå ettganska milt uttryck tar väl fasta på nödvändigheten av att få de olikaindividernas Anslag tiU pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet Det är något jag gärna i så fall håller med om. Men det är junågot som vi redan har i dagens skola differentierad undervisning,specialundervisning och stödundervisning på i genomsnitt perelev. Denna undervisning kostar . Jag förstår att det kanske inte är så lätt för herrSörenson att hålla reda på vad sysslar med. Dess arbete går bl.a. ut på att hjälpa de svagpresterande. Skolan är en del av samhället och måstefungera på samma sätt som det omgivande samhället. Ökade resurser måsteanvändas tUl att tillgodose verklighetsbetonade krav, exempelvis nödvändighetenav en god undervisning. Jag anser mig inte behöva ta upp allt det som herrSörenson pläderade för. Skolpolitiken i detta land har gått ut på att mer ochmer försöka demokratisera utbildningen. All policy har liksom inriktats pådetta. I dessa strävanden har alla partier varit ense, även . Ett enigt utskottsbetänkande säger måhända också en del. Jag tänker inte förlänga debatten. Jagupprepar vad jag tidigare sade; i har inte förståttett dugg av det som återfinns i motionen eller det som jag pläderat för. Det ärinte fråga om att från ett överläge hjälpa fram några få från ett underläge.Det är fråga om att arbetarklassen skall komma fram i skolan efter sina egnavärderingar. Försök att förstå det! Överiäggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 737 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 3 Föredrogs betänkande Nr 9 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 tUl investeringsbidrag för skolväsendet jämtemotioner Nr 4 i anledning av propositionen 1974:18 med förslag tUllag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärvafast egendomi m. m. Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 4Skyldigheten för myndigheter att i vissa fall anlita Sverigeskreditbank, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 5 i anledning av motioner om förstatligande av affärsbankerna och angående Post- och Kredit- banken m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1974:1132 av m. fl. (m) vari hemställts altriksdagen skulle hos Kungl. Maj:t anhåUa att det förestående samgåendet mellanpostbanken och kreditbank icke kom tUl stånd, 1974:1500 av m. fl. (vpk) såvitt gälldehemstäUan (3) att skulle hos regeringen hemställa om förslag om att istatens ägo överföra de privata affärsbankerna samt 1974:1520 av fru tredje vice talmannen ()vari hemställts att skulle hos Kungl. Maj:t hemställa om attbestämmelserna om statlig myndighets skyldighet att anlita Sverigeskreditbank/Post- och för banktransaktioner och vid deponering avmedel upphävdes. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1500 såvitt den gällde förstatligande av de privataaffärsbankerna (punkten 3), 2. att riksdagenskuUe avslå motionen 1974:1132 om återkallande av beslutet om samgående mellanpostbanken och kreditbank, 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1520 om upphävande av föreskriften om skyldighet förmyndigheter att i vissa fall anlita kreditbank. 1. såvitt gällde förstatligande av de privataaffärsbankema av i (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1974:1500 punkten 3som sin mening gav Kungl. Maj;t tUl känna vad reservanten anfört angåendeförstatligande av de privata affärsbankerna, 2. såvitt gäUde samgående mellanpostbanken och kreditbank av herrar RegnéU (m) och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1132 som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört rörande upphävandeav beslutet om samgående mellan postbanken och kreditbank, Skyldigheten för myndigheter att i vissa fall anlitaSveriges kreditbank, m. m. 3. såvitt gäUde skyldigheten för myndigheter att i vissafall anlita kreditbank av herrar Regnéll (m), i Glömminge(c), i (c), i (fp) och (), fruHambraeus (c) samt () som ansett att utskottet under 3 borthemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1974:1520 som sin mening gav Skyldigheten för myndigheter att i vissa fall anlitaSveriges kreditbank, m. m. Kungl.Maj;t till känna vad reservanterna anfört om upphävande av föreskriften omskyldighet för myndigheter att i vissa fall anUta kreditbank. i Boriänge (vpk): Frågan om förstatligande av de privataaffärsbankerna har behandlats i denna kammare tidigare, varvidnäringsutskottet i sina betänkanden har avvisat förslaget. Trots detta stårföljande fakta kvar: Affärsbankerna utgör mäktiga centra för storkapitaletsmakt över svenskt näringsliv. De som har makten över de stora privatägdaaffärsbankerna sitter som spindlar i finanskapitalets nät och kontrolleraroerhörda tillgångar, stora industrier, grundvalen för hundratusentalsmedborgares arbete och utkomst. Alla stora finansgrupper i och dekoncerner som är underställda dem är knutna till någon affärsbank. Majoritetenav de ägargrupper som enligt koncentrationsutredningen dominerar s/enskt näringslivär knuten till en av storbankerna; Skandinaviska enskUda banken. De bådabanker som slog sina påsar Uiop och bildade SE-banken hadeår 1969 37 styrelseledamöter och direktörer, vUka tUlsammans innehade 517styrelseuppdrag i 374 bolag. Efter sammanslagningen behärskar denna bank ca 200styrelseordförandeposter i svenska aktiebolag och inte vilka aktiebolag somhelst utan aktiebolag som förgrenar sig över hela det svenska näringslivet.Denna banksammanslagning har följts av fler, t. ex. bildandet av . Man har gjort gällande att vi fortfarande skulle hakonkurrerande banker, men så är knappast fallet. De samverkar vUligt i fleraföretag. De större affärsbankerna kontrollerar flera av de mindre osv.Bankernas roll som ett storkapitalets förnämsta instrument att behärskanäringslivet kvarstår i . kommunisterna har visat attför att en ekonomisk politik skall kunna vara i de arbetandes intresse och föratt den skall kunna ge några resultat måste näringslivet vara samhälleligtstyrt, och storfinansens maktställning måste vara tillbakaträngd. Ett led i ensådan politik är att storfinansens maktinstrument i de privata affärsbankernadrivs ur deras händer och förstatligas. kommunisterna är inteensamma om att resa detta krav. Även inom det socialdemokratiska partiet finns storagrupper som ställer sig bakom kravet om ett förstatligande av affärsbankernaoch kreditväsendet. Jag vill bara erinra om den stora mängden motioner till SäP;s kongress 1972 i denna fråga,motioner som i flera fall undertecknats av stora socialdemokratiskaorganisationer. Samma krav har också rests ifackföreningsrörelsen. Men näringsutskottet låter sig icke påverkas av dennaopinion. Man tycker i utskottet att nu gällande regler och de förändringar idem som föreslås i ut''edningen Kreditpolitiska medel skulle vara tillräckligaför att trygga ett samhälleligt eller folkligt inflytande över affärsbankerna.Detta är naturiigtvis avhängigt av hur stor makt man vill att kapitalägarnaskall ha och hur mycket makt man vUl att det arbetande folkflertalet skall ha Delar man vår ståndpunkt att de arbetandes makt skall öka,måste utskottets påstående tillbakavisas. Utskottet menarmed sina ord"tillfredsställande samhälleligt inflytande över bankväsendet"tydligen att kapitalet skall ha den avgörande bestämmanderätten. Attstorfinansen kan använda sina positioner i affärsbankerna som språngbrädor föratt kontrollera övrigt näringsliv kan inte utskottet se. Dessa positionerberörs inte ens eller i varje fall inte nämnvärt, om staten kan sätta upp vissalikviditetskvoter eller utfärda andra kreditpolitiska och tekniskarestriktioner för affärsbankernas verksamhet. Inte heller har maktpositionernaför storkapitalet genom affärsbankerna på något sätt minskats genom statligastyrelserepresentanter i bankernas styrelser. Utskottets betänkande är i dessa stycken inte bättreunderbyggt än när man avslagit vpk-motioner om affärsbankernasförstatligande. Därför vUl jag, fru talman, med det sagda yrka bifall tUlreservationen 1 av i . Skyldigheten för myndigheter att i vissa fall anlitaSveriges kreditbank, m. m. HerrREGNÉLL (m): Någon stor debatt ämnar jag för min del inteta upp kring sammanläggningen av postbanken och . Förberedelsernahar gått så långt att skutan kan beräknas utan försening komma att sättas isjön vid kommande halvårsskifte. Alla har inte anledning att fira sjösättningen medhurrarop. Bostadsbyggare, kommunalkamrerare, ekonomichefer i mindre ochmedelstora företag kommer att få ökade bekymmer när det gäller att ordnakrediter. Sammanslagningen minskar nämligen utbudet av långfristigtkapital. Postbanken har varit en betydande lånegivare på den långa kreditmarknaden.Småspararnas insättningar på postsparbanksböcker och korta transaktionsmedel påpostgirot har kommit till nytta för bostadsbyggandet, för kommunerna och förnäringslivets investeringar. Det finns stor risk för att den nödvändigatransfomieringen av korta pengar till långa inte kommer till stånd i sammautsträckning när postbankens kapitalförvaltning slukats upp av Kreditbankenskreditavdelning. En annan risk är att det blir svårt att få en riktiguppfattning om lönsamheten hos de väsensskilda aktiviteter som kommer attblandas samman i den nya . Portokostnader och servicenivå inompostverket kan komma att kopplas samman med bankrörelsens resultat på ett sättsom kan ge upphov till besvärliga konflikter mellan oUka intressen. ' Sammanslagningen minskar också den fria konkurrensen. HerrOskarson och hans medmotionärer pekar pä marknaden för utlandsvalutor och påpostverkets minskade frihet att placera överskottsmedel. Med detta sista konstaterande är jag inne på ämnet förmotionen 1520, avlämnad av nu sittande talman, . Motionenvänder sig emot den förmånsställning som de statliga kreditinstituten har ifråga om vissa statliga transaktioner. I näringsutskottets betänkande lämnas eningående redogörelse för de bestämmelser som gäller, och jag behöver väl därförfrån talarstolen inte upprepa detta. Utskottets socialdemokrater och den kommunistiskaledamoten försvarar de statliga kreditinstitutens förmånsställning genom attstorsvenskt Skyldigheten för myndigheter att i vissa faU anlitaSveriges kreditbank, m. m. åberopaatt den har gamla anor. Som argument från det hållet är detta verkligen ganskaförbluffande. , och folkpartisterna har visat sig mera progressivaoch vUl få konkurrenslikställighet till stånd. Jag ber, fru talman, att få yrkabifall tiU reservationerna 2 och 3 under näringsutskottets betänkande nr 5. i Glömminge (c): Vi har ju haft delade meningar om tidigarebankfusioner. När Skandinaviska banken och Enskilda banken företog sinsammanslagning skedde det med den motiveringen att de skulle få störrekonkurrenskraft. Sedan sammanslogs postbanken och , och då användeman samma motivering; man skulle få större konkurrenskraft. Tydligen tänkte mandå att denna konkurrenskraft i stor utsträckning skulle gälla mot den förutfusionerade storbanken. Som här sagts förut finns det en kungörelse, som gällersedan några år tillbaka, om att medelsförvaltande myndigheter är skyldiga attanlita och alltså snart dess efterträdare - och måstebetrakta den som den bank där medlen skall placeras. Genom den kungörelsen fårbanken en extra förmån i konkurrensen gentemot andra kreditinrättningar. Vimenar att konkurrensen mellan bankerna skall ske under likartadeförutsättningar. Utskottsmajoriteten stöder sig på att en växande del avkapitalbildningen förts över i offentlig regi. Det synes mig snarare vara ettskäl mot att ett särskilt stöd genom kungörelsen 453 av är 1951 skulle behövassom en reglerande faktor, i det att allmänt disponerade medel skall placeras iPK-banken. När börjar sin verksamhet den vetman ännu inte erfarenhetsmässigt hur den kommer att fungera och hurförhållandet blir gentemot övriga kreditinstitut. Men har den lördagsöppet, bUrdet naturligtvis ytterligare en förmån som kommer till godo. Man får räkna med att personalen på poststationerna kanskeinte är van vid bankmässiga ärenden i början. Det kan t. ex. inte varatillfredsställande att övriga banker får ta sig an mera invecklade bankaffärer,medan de enklare medelsdispositioner som myndigheterna skall göra kommerPK-banken till godo genom den kungörelse som är gällande. Jämställdheten blirdärigenom obefintlig. Motionen 1132 från moderatema, vari hemställs om stoppandeav den sammanläggning till som är färdig att verkställas den 1 juli1974 och som beslöts , har vi från inte ansett det i dettaläge vara riktigt att stödja. Man skulle därmed tillintetgöra det arbete och dekostnader som har nedlagts på förberedelserna för denna fusion av två statligainstitutioner, även om vi - det måste jag säga anser att det hade varit bästom den aldrig hade skett. Men det är som talesman, ,här uttryckte det - att skutan skall i sjön den . Även han anförde atthans entusiasm var av det svalare slaget. Vpk:s motion 1500 om förstatligande av affärsbankernainnebär ett ofta upprepat; yrkande från vpk. Som vi hörde var det tredjegången i det här huset som man framförde detta yrkande motionsvis. skuUe avsealla banker utom sparbankerna och . Jag trorinte att denna stora socialisering skulle vara till gagn för den svenskaproduktionen och inte heller i stort sett för enskilda anställda i olikaföretag. Jag har ett minne av att ett svenskt företag lade ut en beställning påtvå båtar i förstatligade näringsliv. Men man fick hjälpa tUl medatt skaffa fram medel för att få dessa båtar färdiga. Med det anförda ber jag att få yrka bifall tUlreservationen 3, som bygger på en motion av fru talmannen. Skyldigheten för myndigheter att i vissa fall anlitaSveriges kreditbank, m. m. HerrANDERSSON i (fp): Vi har ju haft att tastäUning tUl olika bankfusioner. Det har gällt tillkomsten av Skandinaviskaenskilda banken och Post- och . Båda dessa fusioner mellanbankföretag har haft som motiv att man skuUe bli konkurrenskraftig -vad gällerSE-banken konkurrenskraftig internationellt. Även om det var en hel del debattkring här i kammaren, anser vi från att beslutetsjälvfallet ligger fast. har man kommit så långt i förberedelserna att detinte finns något skäl att rucka på det beslutet. Däremot har vi en annan uppfattning när det gällerstatliga myndigheters placering av överskottsmedel, en fråga som herrarRegnéll och i Glömminge har redovisat och som också tas upp ireservationen 3, även om det tidigare förhållandet enligt utskottets skrivninghar gammal hävd att statliga myndigheter skall vara skyldiga att anlitariksbanken och postgirorörelsen. Efter tillkomsten av kreditbank varman ju tvingad att placera sina överskottsmedel i och även ta delav dess tjänster i övrigt. Jag tycker att motivet för bestämmelsen, attstatliga organ skall ha den skyldigheten, inte är relevant när PK-bankenhar tillkommit och får en utomordentligt stark ställning i det svenskabankväsendet. Jag tycker också att det finns ett annat motiv för att maninte skall bibehålla den här bestämmelsen, nämUgen att vi från den 1 januari1974 har en ny upphandlingsförordning. Den gäller, till skUlnad frän den gamlaupphandlingsförordningen, även tjänster. I den proposition som förelades riksdagenunderströk departementschefen särskilt hur viktigt det var att de statligamyndigheterna i sin upphandling av tjänster utnyttjade den konkurrens somfanns, så att man fick de förmånligaste buden. Det finns mycket idepartementschefens uppfattning som sammanfaller med önskemålet om upphävandeav dekretet att de statliga myndigheterna skall placera sina överskottsmedel iKreditbanken. Med dettavill jag yrka bifall till reservationen 3. Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Som det redan har sagts är denna fråga intedirekt ny i kammarens annaler; vi har debatterat vissa avsnitt av den alla detre . Det är fjärde gången vi diskuterar en del av det här , och Skyldigheten för myndigheter att i vissa faU anlitaSveriges kreditbank, m. in. därför må det väl vara mig förlåtet om jag inte stannar så länge italarstolen. Reservationen 1 gäller frågan om förstatligande av deprivata affärsbankerna. Det är som står fast vid sin inställning han vill ha ett förstatligande - och det hedrar honom i och för sig att hangör det. Jag tänker inte ta upp någon stor debatt med och jag har fört den här debatten , och jag tror attkammaren inte skuUe vara särskUt glad över att få den upprepad. Låt mig kortoch gott säga att det är riktigt när talar om alla de gånger vihar diskuterat saken. nämnde att den socialdemokratiskapartikongressen 1972 hade att ta ställning till motioner om förstatligande avaffärsbankerna, men se näringsutskottet låter sig inte påverkas, sade han.