prot · FX0944 · 1974-12-31 00:00:00 — I det följande redovisas endast depunkter, vid vUka under överläggningen framstäUts särskUda yrkanden. Punkten 2 (Bidrag tUl ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet) Kungl. M:aj;t hade i propositionen 1974:1 bilaga 10() under punkten B 23 (s. 50-53) föreslagit riksdagenatt tUl Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för budgetåret1974/75 anvisa ett reservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:443 av i m. fl. (c) i vad avsåghemställan att tUl Bidrag tUl ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet för /75 anvisade ett förslagsanslag av 33 miljonerkronor (yrkandet 2), 1974:448av (), 1974:452 av fra (vpk) och i (vpk) vari hemställts att beslutade att till Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /75 anvisa ettförslagsanslag av , 1974:1020av () och fra (), 1974:1352 av herrar Ringaby (m) ochCarlshamre (m), 1974:1360 av i (m) samt1974:1363 av m. fl. (fp) vari hemställts att beslutade 1. att det lokala aktivitetsstödet skuHe utgå även tillverksamhet för åldersgrappen , 2. att bidragettUl verksamheten för åldersgrappen härigenom inte fick försämras, 3. att anslagetuppfördes som ett förslagsanslag. 1. att riksdagenskuUe avslå motionen 1974:1363 i vad avsäg dels stöd tUl verksamhet (yrkandet 1), dels stöd tUl verksamhet (yrkandet 2), 2. att riksdagenskulle a) med bifaU tUlpropositionen 1974:1 i denna del och med avslag på motionerna 1974:443,1974:452 och 1974:1363, samfliga motioner i motsvarande del, besluta attmedelsanvisningen till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet skuUe ske iform av ett reservationsanslag, b) med bifall tillförslaget under förevarande punkt i propositionen 1974:1, i den del detta ejbehandlats undera), samt motionen 1974:452 ävensom med avslag på motionen1974:443, båda motionerna i vad gäUde anslagsbeloppet, till Bidrag tUlungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /75 anvisa ettreservationsanslag av , 3. att riksdagenskuUe avslå motionema 1974:1020 och 1974:1360, sistnämnda motion i vad avsågförslag till riksdag om en sänkning av i motionen angiven minimiålder, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1360 i vad avsåg förslag tUl riksdag omanslagets natur, 5. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1352, 6. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:448. Anslag tiUungdoms- och folkbildningsverksamhet 1. av herrar i Lane-Herrestad (c), iUlfsbyn (c) och (), (vpk), fröken () och fruGöthberg (c) samt () som ansett att utskottet under 2 borthemställa, a) med avslag påpropositionen 1974:1 i denna del och med bifall tUl motionerna 1974:443,1974:452 och 1974:1363, samtliga motioner i motsvarande del, besluta attmedelsanvisningen till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet skulle ske iform av ett förslagsanslag, b) i anledning av förslaget underförevarande punkt i propositionen 1974:1, i den del detta ej behandlats undera), och motionen 1974:452 samt med bifaU till motionen 1974:443, bådamotionerna i vad gällde anslagsbeloppet, tiU Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /75 anvisa ettförslagsanslag av . Punkten 4() Maj;t hade underpunkten B 25 (s. 54-59) föreslagitriksdagen att till för /75 anvisa ett reservationsanslagav I . 10 protokoll 19 74. Anslag tiU ungdoms- och folkbildningsverksamhet I motionen 1974:1350 av fm () och () hade hemstäUts att skulle avslå den i bUaga 10 tUl statsverkspropositionengjorda hemställan om ett reservationsanslag för /75 till statensungdomsråd om . att med bifaU tUl propositionen 1974:1 och medavslag på motionen 1974:1350 tUl för /75anvisade ett reservationsanslag av I . 2. av i Agnas (m) och fra Mogård (m) somansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1 974:1350 skulleavslå förslaget i propositio.-nen 1974:1 om anvisande för /75 avett reservationsanslag av 1 355 000_kronor tUl . I kulturutskottets betänkande nr 3 harutskottet behandlat frågan om anslag till ungdomsorganisationernas centrala ochlokala verksamhet. Vid tillkomsten av stödet betonades ungdomsorganisationernasbetydelse för demokratin, deras fostrande uppgifter för ungdomens kommandeinsatser inom "vuxenorganisationerna" och ohka samhällsorgan. Det torde inte råda några delade meningar om värdet av attfinna former för gemenskap och meningsfull fritid i så tidig ålder som möjligtoch på så sätt bidraga till de ungas sociala utveckling och fostran till godasamhällsmedborgare. I de här frågorna har i likhet ettflertal motioner väckts, vari krävs sänkta åldersgrän.ser, höjda anslagsbeloppm. När det gäller bidraget till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet kräv;5 i motionen 443 en centermotion med iGävle som första namn - att bestämmelserna ändras sä att det rörliga bidragetfår utgå efter antalet medlemmar i ålderna , alltså en sänkning av nedreåldersgränsen från till . Som motiv för detta krav har motionärernabl. a. anfört att många organisationer förstärkt sin verksamhet i den lägreåldersgruppen och att verksamheten har blivit ekonomiskt betungande förorganisationerna. centerledamöter har under tidigare årreserverat sig för kravet på sänkta åldersgränser, som vi funnit ha högangelägenhetsgrad. Med kulturutskottets välvilliga skrivning i åretsbetänkande har vi därför bara i ett särskilt yttrande poängterat att fråganmåste få en snar lösning, ochjagber att få yrka bifall till utskottetshemställan i denna del. När det så gäller stödet till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet är meningarna inom utskottet tyvärr delade. Anslaget till delokala ungdomsorganisationerna har alltsedan stödets tillkomst varit föremålför debatt i både lokala och centrala beslutande instanser, inom organisationernaoch inte minst i dagspress och övriga massmedia. Jag vUl erinra om att redann.är stödet infördes föreslogs att detta skuUe utgå som förslagsanslagoch att skulle utbetalas per sammankomst. En av huvudmålsättningarna för det lokala aktivitetsstödetär att det skall stimulera organisationerna till ökad aktivitet.Anslagskonstruktionen för det statliga bidraget får emellertid till följd attbidraget per sammankomst för de enskilda organisationerna varierar från det enaåret tUl det andra. Detta förorsakar problem för organisationerna, eftersom deinte på förhand kan beräkna hur stort bidraget blir vid en viss omfattning avverksamheten och planera sin verksamhet med hänsyn tUl detta. Vidare bUrorganisationernas handläggning av bidragsärendena och redovisning onödigtkostnadskrävande och krånglig. Anslagets utformning som ett reservationsanslaginnebär också svårigheter för kommunerna att bedöma effekten av den kommunalabidragsgivningen på organisationernas totala verksamhet och ekonomi. I kulturutskottets betänkande nr 1971, som godkändesav , uttalades angående anslagsnaturen att man, så snart underlagförelåg för en bedömning av medelsåtgången i det nyabidragssystemet, borde övergå tUl förslagsanslag. Någon sådan förändring avanslagets natur har emellertid ännu inte vidtagits, och även för kommandebudgetår föreslås i propositionen att anslaget skall föras upp som ettreservationsanslag. har aUtsedan stödets tiUkomst hävdat att anslagetborde föras upp som förslagsanslag för att därigenom garanteraungdomsorganisationerna det utlovade anslaget. TUl årets riksdag förelåg ettflertal motioner med krav om förslagsanslag. Stora förhoppningar fanns därföratt dessa krav skulle vinna majoritet när frågan behandlades i kulturutskottet.Att utskottets socialdemokrater skulle gå emot kravet på förslaganslag varväntat men att även utskottets moderater skulle följa regeringslinjen var besvikelse. För förslagsanslag reserverade sig utskottets center-ochfolkpartiledamöter samt vpk-ledamoten. Om inte beslutar i enlighet med reservationen,sä måste ungdomsorganisationerna tyvärr konstatera att de inte heller undernästkommande år vet vad de kommer att få i lokalt aktivitetsstöd persammankomst. Utskottsmajoriteten anför som skäl emot förslagsanslag attsådana anslag bör ifrågakomma endast då medelsåtgången kan beräknas med enförhållandevis hög grad av säkerhet och att det skall vara möjligt att inomramen för begränsade resurser göra en klar prioritering mellan olika ändamål påungdomsområdet. Skall man kommentera detta, så vill jag säga att det lokalaaktivitetsstödet måste ges mycket hög prioritet, då detta stöd går direkt tillde lokala ungdomsorganisationerna. Hela den ungdomsvårdande verksamheten står ochfaller med lokalorganisationernas möjligheter att arbeta. När det gäller möjligheterna att bestämma medelsåtgångenanför vi reservanter att det nu på denna punkt vunnits sådana erfarenheter avbidragssystemet att den förutskickade övergången till förslagsanslag bör skefr. o. m. nästa budgetår. Därmed kommer den ursprungliga målsättningen om ettbidrag på per sammankomst att uppnås. Som en konsekvens av dettaställningstagande föreslär vi en uppräkning av anslaget till 33 miljonerkronor. Anslag till ungdoms- och folkbildningsverksamhet Anslag tiU ungdoms- och folkbildningsverksamhet Jag yrkar bifall till reservationen I vidkulturutskottets betänkande nr 3. Jag yrkar slutligen bifall till utskottetsförslag på de övriga i betänkandet upptagna punkterna och konstaterar medtillfredsställelse att utskottet har biträtt förslaget om en höjning avanslaget till hemgårdsrörelsen med . Hemgårdsrörelsen utför ettomfattande och värdefullt arbete bland barn och ungdom, varför en höjning avbidraget är väl motiverad. HerrNISSER (m): Att ungdomsorganisationerna i hela sin viddoch till sitt omfång utgör en av de stora grundpelarna i samhällets arbete förungdomen torde stå klart för de flesta. Ungdomsorganisationernas arbete för attge ungdomen en mera meningsfuU tillvaro är av så gott som aUa erkänt och likasåatt organisationerna genom sin verksamhet söker vänja de enskilda ungdomarnavid att arbeta under vedertagna demokratiska former - en på sitt sätt nog såviktig uppgift. i ett sådant perspektiv måste det vara rent logiskträtt och riktigt att även arbetet bland barn och ungdom i åldrarna blirbidragsberättigat. Dessa åldersgrupper utgör, som nämnts, en mycket stor del avdeltagarunderlaget för vissa organisationer den helt dominerande. Utskottetsprincipinställning i denna fråga att bidragsberättigandet bör vidgas tiU att såsmåningom omfatta åldersgrupperna kan därför hälsas medtiUfredsstäUelse. Vad den ekonomiska sidan anbelangar finns ju alltid och kommeraUtid att finnas hinder och svårigheter. , , för attcitera , är lika gamml som människan själv i allt vad hon företaroch önskar sig. Ungdomsorganisationerna utgör naturligtvis inga undantaghärvidlag. Alla önskar vi att ungdomsarbetet icke skall stagneraeller försvåras av brist på bl. a. penningmedel. De krav som många framför påbetydligt höjda anslag till den lokala verksamheten är förståeliga, men attövergå tiU ett system med s. k. förslagsanslag kan medföra allvarliga konsekvenser.Rent principiellt kan i så faU lägen uppstå då den bidragsgivande parten, dvs.regering och riksdag, tappar det överspännande greppet över vart eventuellaanslagsökningar barkar hän. Man måste förstå departementschefens tveksamhet inför endylik situation. Det måste vara en rimlig begäran att den bidragsgivande parteni tider av penningknapphet åtminstone i rimlig grad kan beräkna utvecklingenframöver. I så fall torde det vara säkrare för alla parter attfastställa så stora reservationsanslag att behovet blir någorlunda täckt. Attåstadkomma en hundraprocentig täckning av bidrag på exempelvis persammankomst för alla går knappast i praktiken, hur man än vrider och vänder påproblemet. Inte förrän vi fått ett annat och bättre system för anslagsgivningenkan denna fråga nöjaktigt lösas. Utredning härom kommer ju också att ske. Jag ber sålunda, herr talman, att få yrka bifall tillkulturutskottets skrivning i punkten 2 i betänkandet nr 3. Så övertill reservation 2 avseende punkten 4 i samma betänkande. To be ornot to be, that's the question. fråga iHamlet borde även kunna gälla frågan om och dess verksamhet.LUct galten Särimner dyker den upp om icke fräsch, ny och kry,så dock till varje riksdagssession tydligen. Principiellt sett är det onekligen diskutabelt om detskall behövas ett organ mellan departement och olika slags organisationer - jagbetonar "principiellt", för detta är ingen kritik mot de enskildamänniskor som sitter i ungdomsrådet eller i de arbetsgrupper som är knutna tillrådet. Varje enskild individ försöker säkerligen med all möjlig tankemöda ochandlig vitalitet lösa de mer eller mindre svåra problemen till det bästa därom råder det inget tvivel. har också mycket om sig och kring sig.Och fattas bara annat! Inte tillsätter man väl ett råd som bara skall sitta ochrulla tummarna! Att rådet har många arbetsuppgifter är därför i och för siginte konstigt. Men konstigt är det att det skall behövas en instans meUanmyndigheter och organisationer. Det finns utan tvivel utredningskapacitet bådeinom ungdomsorganisationerna. , och inomdepartementet. Att ha en särskild utrednings- och kontaktorganisation synes motionärerna och - ochreservanterna vara ett bidrag till den byråkratiska , som tycks bli merainvecklad än självaste och dessutom kostsam. Som ett led i en vällovlig strävan att hålla byråkratininom snäva gränser och statens kostnader inom rimliga ramar borde manallvarligt överväga att slopa SUR. Men det finns ännu en aspekt på detta problem. Statensungdomsråd har även fått befogenhet att fördela vissa bidragsmedel inom områdensom inte direkt berör ungdomsverksamheten. Jag har här i tankarna de medel förupplysningskampanjerna i alkohol- och narkotikafrågorna som ungdomsrådethandhar och fördelar. Man kan med fog fråga sig om det är riktigt att SURverkar på områden som gränsar till det kriminologiska och om det inte vorelämpligare att dessa medel anförtroddes exempelvis föralkohol- och narkotikaupplysning. Men jag tänker inte föregripa den diskussioni detta ämne som kanske kommer i kammaren. Man kan fråga sig om är dendemokratiskt valda institution som man skulle vilja att det var. Att, som nusker, Kungl. Maj;t ensam tillsätter hela styrelsen på tolv personer för dennainstans är ur rent demokratisk synvinkel rätt anmärkningsvärt. Jag ber med detta, herr talman, få yrka bifall tillreservationen 2 i kulturutskottets betänkande nr 3. Anslag till ungdoms- och folkbildningsverksamhet (vpk): Återigen för vi en debatt om bidraget tiUungdomsorganisationernas lokala verksamhet, det s. k. aktivitetsstödet. JagskaU inte försöka belysa, av vilken oerhörd nytta denna lokalaverksamhet är för vår ungdom det torde vid det här laget stå klart församtliga ledamöter i kammaren. I motionnr 452 har kommunisterna återigen krävt att 11 protokoll 1974. Anslag tiU ungdoms- och folkbildningsverksamhet dessaanslag skaU få karaktären av förslagsanslag. har vi i denna motionnoterat det positiva i att man inte längre skall skilja mellan anslag tiUidrottsorganisationer och anslag tUl övriga organisationer; de skall blilikställda. Den ursp:'-ungliga målsättningen med detta lokala aktivitetsstöd per sammankomst - kan endast uppnås om man låter anslaget få bU ettförslagsanslag. Liksom här gjorde viU jag erinra om att riksdagenår 1971 godkände vad kulturutskottet hemställt i sitt betänkande nr 12. Idetta betänkande anförde utskottet beträffande anslagets natur att man så snartunderlag förelåg för en bedömning av medelsåtgången idet nya bidragssystemet - som alltså infördes - borde övergå tiU ettförslagsanslag. Jag: anser att tiden i högsta grad är mogen att föra uppdetta anslag som förslagsanslag. Vi skriver 1974, och vi borde faktisktnu låta ungdomsorganisationerna få veta hur mycket pengar de skall erhålla persammankomst. Dessutom borde de få veta att det inte, om de ökar sin aktivitet,skall finnas risk för att deras bidrag per sammankomst minskar. Jag yrkaralltså bifall till reservationen 1 i detta avseende. TUl utskottets betänkande har jag fogat ettsärskilt yttrande angående bidraget till hemgårdsrörelsen. Det är naturligtvisbra att denna organisation, som verkligen utför ett värdefullt arbete, genomett enigt utskotts förslag åtminstone får en höjning på utöverKungl. Maj;ts förslag. Men, herr talman, det hade varit ändå bättre, och dessutomhelt korrekt, om hemgårdsrörelsen hade erhållit en höjning på alltså bara mer än den nu får. En höjning med skullenämligen vara en höjning , och det skulle innebära sammarelativa ökning som Kungl. Maj;t har föreslagit beträffande övrigaungdomsorganisationer. Jag har på det bestämdaste velat poängtera detdiskriminerande i att hemgårdsrörelsen inte behandlas på samma sätt som övrigaungdomsorganisationer. Då frågan om anslag till hemgårdsrörelsen nästa gångkommer upp i , alltså 1975, måste man det vUl jag understryka vidberäkningen av dessa anslag räkna in en kompensation för att anslaget i årsatts för lågt, trots den av utskottet föreslagna höjningen rned 14 000 kronor.Jag anser att hemgårdsrörelsen inte skall vara diskriminerad på något sättjämfört med de övriga organisationerna. HerrLEANDER (s); I det föreliggande betänkandet är utskottetenigt utom på två punkter. Den ena reservationen gäller , sommoderaterna vill avskaffa medan alla övriga partier i utskottet tUlstyrkerstatsverkspropositionens anslag till ungdomsrådet. Den andra reservationen gäller bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Detta anslag har räknats uppkraftigt . Det började vid /72 och har sedan höjts successivt till ,som föreslås i årets statsverksproposition - alltså nästan en fördubbling.Tidigare har fördelningen skett via två poster - en för idrotten och en annanför övriga organisationer. Eftersom antalet bidragsberättigade samman- komsterhar ökat kraftigare inom idrotten än inom andra organisationer har bidraget persammankomst blivit mindre för idrotten än för övriga ungdomsorganisationer.Denna olikhet tas nu bort, och detta ser jag personligen som myckettUlfredsstäUande. Reservanterna vill höja anslaget ytterligare trots denkraftiga uppräkning som sker i statsverkspropositionen och som har skettunder . Reservanterna vUl också ändra anslagets natur från detnuvarande, reservationsanslag, till förslagsanslag. Då antalet bidragsberättigadesammankomster visat sig mycket svårberäknat i förväg skulle en övergång tillförslagsanslag kunna få äventyrliga budgetmässiga konsekvenser. Detta kan inteutskottsmajoriteten acceptera. Jag yrkar bifall till utskottets betänkande på samtliga punkter. Anslag till ungdoms- och folkbildningsverksamhet HerrNORRBY (c) kort genmäle; Jag skaU inte uppta rned attrepUkera föregående talare. Låt mjg bara säga att jag håller med om att det ärvärdefullt att vi har fått detta enhetliga anslag så attungdomsorganisationerna i fortsättningen kan räkna på att få samma bidrag, ävenom det kanske inte blir I O-kronan per sammankomst utan något som är lägre. Detär mycket bra det också, och jag noterar höjningen med 3 mUjoner kronor somvärdefull och glädjande. Jag vUl bara erinra om i sammanhanget attförslagsanslaget som vi yrkar på innebär en garanti. Jag har tidigare klargjortvilken betydelse det har för ungdomsorganisationerna att i förväg veta hurmycket pengar per sammankomst - och givetvis då också per arbetsår man haratt räkna med. Jag vill säga ett par ord tiU . Jag är förvånadöver den "eftertankens kränka blekhet" som har drabbat iden här frågan. Jag kan mycket väl erinra mig när talesman 1971riktade en nedgörande kritik mot det dåvarande förslaget om reservationsanslag.Nu har tyvärr också anslutit sig till utskottet på den här punktenoch biträder tydligen heft det som da talade emot. Det är synd attså har skett. Jag viU understryka att man i den här kammaren bör hasamma motivation för aktivering av ungdomen som vi kan läsa om t. ex. i NyaWermlands-Tidningen under rubriken: . Tyvärr har man inte det när man går på förslaget omreservationsanslag. Jag tror att vi i enighet kan slå fast hurvärdefullt det arbete är som ideeUa organisationer och föreningar utför förungdomen. När det här ämnet debatterades riktades starkkritik mot konstruktionen av stödet tUl ungdomsorganisationernas lokala verksamhetoch de spärrar som fanns inbakade i denna samt uppspaltningen av bidragenmellan den idrottsliga verksamheten och annan ideell, ungdomsverksamhet. JagvUl instämma i vad nu påpekade, nämUgen att den skönhetsfläcken nuär borttagen i statsverkspropositionen, och Anslag till ungdoms- och folkbildningsverksamhet attungdomsverksamhet som bedrivs i socialt fostrande syfte och som har förmåganatt aktivera och engagera de unga bedöms på lika sätt. Det är viktigt att man ser det ideeUa ungdomsarbetet moten allvarlig bakgrund. Förutom att aktivera och engagera har ocksåungdomsarbetet en klart förebyggande målsättning. Ungdomsbrottsligheten harfortfarande en tendens att visa stigande siffror, och staten får vidkännasdryga utgifter för omhändertagande och korrigering av de unga som på något sätthar kommit snett i samhället. All förebyggande verksamhet är värdefull, ochsärskUt bör detta understrykas då det gäller unga, formbara människor. Detmåste också var riktigt att låta de ideella föreningarna vara hörnpelare i denförebyggande verksamheten. Den föreningsfostrade ungdomen har visat en högsocial anpassning, och verksamheten är också bUlig för samhället. I årets statsverksproposition är bidraget upptaget somreservationsanslag. Meningen med det är att det skall stimulera till ökadaktivitet bland ungdomen, men osäkerheten inför hur mycket organisationerna haratt förfoga över försvårar verksamheten då beloppet kan variera rätt mycket perperson och sammankomst från tiU ett annat, beroende på verksamhetensomfattning. Självfallet blir verksamheten lidande på detta och redovisningenblir både kostnadskrävande och krånglig. Då kommunernas bidrag ofta är bundnatill storleken av det statliga stödet uppstår svårigheter för bedömningen ocksåav det kommunala stödet. Ungdomsverksamheten med statligt stöd har fungerat sålänge att tiden bör vara inne att övergå till förslagsanslag. Jag viU i dettahänseende yrka bifaU tiU reservationen 1 vid punkten 2. Med den anslagskonstruktionenuppnår man den ursprungliga målsättningen, per sammankomst. I motionen 1363 har jag tUlsammans med ett par andraledamöter yrkat på en sänkning av den nedre åldersgränsen för debidragsberättigade grupperna till . Försöksverksamhet har bedrivits blanddessa unga åldersgrupper, och utfallet har varit enbart positivt. Pengar fördenna verksamhet har man fått ur allmänna arvsfonden. Konkreta exempel på dennatyp av verksamhet inom idrotten är kvartersserier i fotboll, SUM-Sim i simningoch i utförsåkning för att nämna ett nu aktueUt exempel. I densenare tävlingen har deltagit över 22 000 ungdomar, vilket ger en uppfattningom verksamhetens omfattning. Forskningsresultat och utvecklingsspykologiska rön stöderuppfattningen att gruppaktivitet och grupptillhörighet är avmycket stor betydelse för individens psykiska utveckling. De flesta tungaremissinstanser stöder också uppfattningen att verksamheten i åldrarna under 12år är mycket betydelsefuU. Jag får beträffande detta avsnitt av motionennöja mig med förhoppningen att de idella föreningarna även kommande är skall fäanslag ur allmänna arvsfonden och att verksamheten därför skall kunnafortsätta. Det skulle vara något av en katastrof för de ideella föreningarna och naturligtvis också för samhället om verksamheten bland de yngsta intekunde fortsätta på grund av brist på medel. Jag tror att vi får ta den härfrågan under omprövning ett kommande år. Jag yrkar bifall tiU reservationen I vidpunkten 2, Bidrag tiU ernås, lokala verksamhet. i (c): Alla torde vara överens om vadungdomsorganisationerna betyder för vårt samhälle. Den sociala träning som mandär får och det ansvar som man där lär sig att ta är en stor tillgång. Som vivet grundläggs i organisationerna den förståelse för de demokratiska värdenasom bidrar tiU vårt samhälles vidareutveckling. Det är också viktigt attungdomen så snabbt som möjligt får delta i olika typer av demokratisktbeslutsfattande. Vi har haft en livlig debatt påungdomsområdet.