prot · FX0934 · 1974-12-31 00:00:00 — Råder därnågon motsats mellan det kollektiva ägandet och demokratin? Eller är det inteSverige som talar om? Är det något annat land som står icentrum för hans anföranden i den svenska ? Den enda grupp, , som saknar inflytande påsitt boende är de människor som bor i flertalet privatföi-valtade fastigheter.En utredning arbetar nu fram förslag om hur denna grupp hyresgäster skall fåett reellt inflytande. Jag tycker att man skall vara litet försiktig, när manvädrar demokratin i den politiska debatten. får enligt egen uppgift tusentals brev.Inte alla som skriver till talar om var de har sin politiskahemvist. Men de vänder sig till därför att de har en visstilltro tUl moderata samlingspartiet. Ja, tyvärr sysslar medupplysningsverksamhet när det gäller expropriationslagen och förköpslagen ochgör det på ett sätt som ofta får mig att undra om inte borde tatillfället i akt att lära sig litet grand om förköpslag och expropriationslag.Sedan har dragit fram med sin s. k. Ändring i expropriations-och förköpslagstiftningen Ändring i expropriations-och förköpslagstiftningen upplysningsverksamhetmåste vi inom det socialdemokratiska partiet gå ut för att rätta till de värstafelaktigheterna i den predikan som liksom flera andra imoderata samlingspartiet svarar för. anförde här ett exempel. Han nämndevillaägarna, som skulle vara i en alldeles speciellt dålig situation medavseende på expropriationslagen. Han drog upp det resonemanget genom att sägaatt kommunen "tar över" och kommunen "fastställer priset".Herr Wennerfors vet mycket väl att det är fastighetsdomstolarna somfastställer priset. Det gör inte kommunen. Kommunen är bunden av förköpslag ochexpropriationslag, och jag håller med om att när det gällervillaägarna så är expropriationslagen synnerligen gynnsam, därför attvillaägarna är den enda ägargrupp på fastighetsmarknaden som är garanterad fullersättning för den händelse en expropriation skulle förekomma. Och därtillkommer vad som står i lagen, nämligen att man inte skall tillgripaexpropriation förrän alla andra åtgärder har vidtagits. Expropriation av småhusär alltså den sista åtgärd som samhället enligt expropriationslagen skallvidta. Så säger att han är ingen advokat förprivata spekulationsintressen. Jag vet inte vems uppdrag har,men hans uttalanden kan mycket väl tolkas så att han är anhängare avspekulationsintressena på fastighetsmarknaden. Man kan inte dra någon annanslutsats av hans mycket spontana inlägg i debatten. Och varje för högersättning till jordägare, på vars mark det skall byggas bostäder, återkommerså småningom på hyrorna för de bostadskonsumenter som skall bebo de blivandebostäderna. Det har ställts frågor här lUl höger och vänster. Jagkanske skulle kunna fråga vad han tycker om Skånska Cementsmarkförvärv i . Förvärvet har skett i spekulationssyfte, och marken äravsedd att bebyggas av Skånska Cement på Skånska Cements villkor. När det såsker en stadsplaneändring så att marken inte får det centrala läge man tidigaretänkt sig, går Skånska Cement tUl domstol och tar ut stämning på kommun.Är det, , ett affärsintresse som passar ihop med resonemanget omdemokrati på bostadsmarknaden? har frågat mig när nästa socialiseringskall komma. Han tänkte då på byggkonkurrensutredningen. , detstår i årets statsverksproposition, som alla riksdagsledamöterna torde ha fåttoch som säkert åtskilliga har läst, att byggkonkurrensutredningens förslagbereds i samband med det kommande bostadspolitiska paketet. Det vet i varjefall vi som sitter i utskottet att det blir sombostadsministern kommer att presentera sin bostadsproposition för . Idet förslaget kommer också att återfinnas synpunkter påbyggkonkurrensutredningens förslag. har bjudit in några ledamöterav kammaren att följa med honom ut i skärgården. För att jag nu inte skall råkaut för samma fatalitet vill jag säga att jag känner ingen lust att följa medherr Wennerfors ut i skärgården, eftersom jag redan råkar ha en liten stuga därute. Men jag kommer att i fortsättningen ägna en mycket stor del av minverksamhet åt att rätta till det som åstadkommer, nämligen att ge människorna ofta en helt felaktig, konstrueradbild av verkligheten. Det är inte så, , att kommunen tar ochbestämmer och ordnar och fixar och donar, utan kommunen är bunden av lagregleroch de lagreglerna har bestämt. Att påstå något annat är inte atttala sanning. i (c): har inte på något sätt kunnatövertyga mig om att vi skulle ha en särskUd expropriationsgrund förtomträtts-expropriering. Den är, som jag förut sade, både onödig och ologiskoch den faller inom huvudregeln. Vad sedan gäller presumtionsregeln vill jag ännu en gångupprepa att vi har en gång för alla godtagit den. Men vi kan inte godta attbevisbördan är så ensidig. Vi tycker inte att det faller inom den rättssäkerhetsom man kan kräva. säger att vi inte har hört något om att detinte gått bra med tillämpningen av regeln. Tacka för det. Sådana erfarenheterkan vi ju inte ha . Det här är ju så nytt. Men därför anser vi det vara avstor vikt att vi kan komma fram till något annat system. Men sedan säger herrLindkvist också att vi får väl se över det här igen, och jag tackar för det. Jag skall gärna åka med till skärgården.Vi tUlhör ju samma län. Jag har varit där ute , ibland kanske baraett par dagar efter . Jag har funnit att det går väldigt bra atttala centerpolitik med dem som bor där. De har väldigt stor förståelse för våraställningstaganden i markfrågorna. Det vore ju praktiskt att vi åkte på sammagång särskilt för skärgårdsborna som då inte behöver offra alltför mycken tidpå oss politiker i olika sammanhang. Därefter till villaägarna. När man, som det, tar husen ifrån dem så säger : De skall ha rättatt få något likvärdigt i stället. Men det är ju det det är fråga om. Det är deju tillförsäkrade. exempel tycker jag räcker som belägg föratt vi behöver den här nya expropriationslagen. Jag skall inte bemöta herrWennerfors' inlägg för övrigt. En hel del av det, måste jag tyvärr konstatera,är mig helt främmande. Ändring i expropriations-och förköpslagstiftningen HerrWENNERFORS (m): Jag hade ingen replik kvar när gjorde sitt senaste inlägg. Det exempel som fördefram i debatten gällde såvitt jag förstår spekulation, men det var ju intenågot svar på min fråga om han kunde nämna en enda situation då samhället intekunnat förvärva mark enligt den gamla lagstiftningen. Det är den frågan jagskulle vilja ha svar på. har fällt sin dom, en tung,olycksbådande dom, över denne Wennerfors. Jag är tacksam över att det finnsandra inflytandefaktorer i tillvaron. Jag är tacksam mot för att jagär så pass tjockhudad som jag är. har också fällt sin dom över mitt kunnande.Jag vill erkänna för att den lagstiftning det gäller faktisktär svår. Men kan vara övertygad om att jag lär mig en bit itaget. Ändring i expropriations-och förköpslagstiftningen Jag germig inte. Jag kommer igen. Och jag är rätt säker på att även om jag lär mig såpass mycket att också en neutral domare skulle säga, att jag kan litet mer,skulle ändå ta till detta gamla knep som politiker använder sigav sinsemellan, nämligen att säga att motståndaren inte kan någonting. Men jagskall inte använda det knepet, , det tycker jag inte riktigt hörtill spelet. Vad sedan gäller det sakliga innehållet i är det väl inte mycket att säga ytteriigare, eftersom vi har så heltolika utgångspunkter. Jag tänker t. ex. på den småhusfilosofi som herrLindkvist har. Den är nog inte riktigt densamma som vi har i moderatasamlingspartiet. Det sätt pä vilket man skött byggnadsverksamheten de senasteårtiondena har inneburit att inte många småhus uppförts, och det förstår jag ärhelt i överensstämmelse med filosofi. När det gäller byggkonkurrensutredningen är jag helt pådet klara med att det finns ett uttalande i statsverkspropositionen om denna.Jag har frågat också andra företrädare för regeringspartiet, och även dehänvisar tUl vad som står i propositionen och understryker att de inte vetnågot, eftersom regeringen inte sagt sitt. Därför kan de inte säga vad detycker rent personligt. Men låt mig få ställa frågan till själv;Vad tycker personligen att man bör göra med byggkonkurrensutredningen?Det kunde väl vara intressant att föra en liten diskussion om detta, även om Niinte från regeringen fått veta vad Ni skall tycka. Det sker som sagt inte förräni oktober. i (fp): Jag svarade ju på ' frågatidigare, men ville uppenbarligen inte höra på vad jag sade.Den regel som gällde vid det tillfälle jag åberopade gav kommunen möjligheteratt köpa det mycket stora markområde det gällde, men kommunen hade inte råd attbetala det mycket högt upptrissade priset, som låg ett gott stycke ovanför demarkpriser som rådde inom förorter. Den nuvarandelagstiftningen, som är avsevärt mycket bättre, skulle ha givit en verkligmöjlighet att förvärva detta markområde. Det var helt omöjligt med den gamlalagstiftningen. HerrLINDKVIST (s): Vad jag frapperades av i 'stora anförande i kammaren var att han inte alls berörde det ärende vi nubehandlar, civilutskottets betänkande nr 6, i vilket ändå moderatasamlingspartiet borde ha några intressen inför den förestående voteringen.Herr Wennerfors föredrog i stället att göra en svepande exposé över allaolyckor som inträffat i den svenska bostadspolitiken. Jag anser inte att herrWennerfors är så sakkunnig och representativ att hans uttalanden bör ståoemotsagda i protokoll. Jag fattade det som en hederssak för mig somsocialdemokrat och verksam inom bostadskooperationen att lägga tillrätta några av de värsta av de överdrifter som bevisligen förekom i herrWennerfors' mycket stora anförande. vill nu ha svar från mig på frågan vad somskall ske i anledning av byggkonkurrensutredningens betänkande. inte, herrWennerfors. Jag kan inte ge ett tillfredsställande svar. Jag skall svara närjag studerat frågan och sett vilka argument som anförs för utredningens förslagoch om de passar in i min syn på hur bostadspolitiken skall utformas. Det ärjag inte beredd att göra . Om jag nu är mycket artig och hoppar över de små krav somjag ställde på i mitt anförande, kan det väl ändå konstaterasatt han inte gjort någon ansats att besvara någon av de frågor som jag ställde.Jag klandrar honom inte, ty om man har gått ut för hårt i den politiskadebatten och skall göra en reträtt, bör man kanske göra den i enrum och inteinför offentligheten. Jag har därför stor förståelse för närhan nu befinner sig i den situationen. Jag har inte påstått att skulle varaalldeles speciellt okunnig, men säger han själv att han kan för litet, atthan lär sig en bit i taget. Då skulle jag möjligen kunna undra varför de bitarsom ännu inte har lärt sig nödvändigtvis skall förekomma i denupplysningskampanj om förköpslag och expropriationsrätt som med ute i skärgården. Kan inte de bitarna av bostadspolitiken få varatill dess att har hunnit i fatt? Det tjänar ju hela den storabostadspolitiska debatten på. sade i början av sitt anförande attsocialdemokraterna var på reträtt; om inte annat, sade han, var det en litenreträtt. Vi skall om någon stund här diskutera civilutskottets betänkande nr 8;då skall vi få vara med om en reträtt, och inte en liten sådan utan - jaggaranterar det en stor reträtt. kräver svar av mig. Jag harkrävt ett svar av honom beträffande byggkonkurrensutredningen, och då säger hansom många brukar; "Jag kan inte svara på det . Vi skall se vad detblir för ställningstagande framåt hösten." Jag tyckerfaktiskt att med den erfarenhet och den oerhörda kunnighet som besitter och efter det att han nu har talat om hur okunniga allaandra eller åtminstone jag är, borde han ändå kunna säga någonting om vad hananser när det gäller byggkonkurrensutredningen - t. ex. om totalt markmonopol,dvs. att ingen enskild skulle kunna bygga i fortsättningen, vilket det här förslagetinnebär. borde väl ha någonting att säga om det, även om interegeringen ännu har sagt sitt. Jag skall inte inbjuda att åka med ut iskärgården. Egentligen är det ju han som borde bjuda ut oss, eftersom han nuberättar att han har en egen liten stuga där. Men nog vore det rätt trevligt,om vi tillsammans , i , iHölö och jag - kunde få tala med skärgårdsborna. Då fick vi höra vad de sägerom er syn på markpolitiken. Jag skall avsluta mitt deltagande i den härdebatten med att säga, att den slutsats som drar i fråga ombyggkonkurrensutredningen att ingen enskild skulle kunna bygga - är herrWennerfors' slutsats och inte utredningens förslag. Överläggningen var härmed slutad. Ändring i expropriations-och förköpslagstiftningen Ändring i expropriations-och förköpslagstiftningen Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av herrar Wennerfors och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wennerfors begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 6 punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 275Nej - 46 Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 2 a av herrar Wennerfors och samt3;o) reservationen nr 2 b av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendecivilutskottets hemställan i betänkandet nr 6 punkten 2 antar reservationennr 2 a av herrar Wennerfors och röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationennr 2 b av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; 1 enlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd; Den somvill att kammaren bifaller civUutskottets hemställan i betänkandet nr 6punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 a av herrarWennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 275Nej - 46 Ändring i expropriations-och förköpslagstiftningen Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 3 a av herrar Wennerfors och samt3;o) reservationen nr 3 b av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering även beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendecivilutskottets hemställan i betänkandet nr 6 punkten 3 antar reservationennr 3 a av herrar Wennerfors och röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 3 b av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 6 punkten 3 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 3 a av herrarWennerfors och . 7 protokoll 1974. Planeringskrav för glesbebyggelse, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Ja - 274Nej - 46 § 21 Planeringskrav för glesbebyggelse, m. m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 7 i anledning av motion angående planeringskrav förglesbebyggelse, m. m. I detta betänkande behandladesmotionen 1974:93 av m. fl. (m) vari, såvitt nu var i fråga(yrkandet d, delvis), hemställts att beslutade att hos Kungl. Maj:tanhålla att Kungl. Maj;t till innevarande års höstriksdag framlade förslag omatt återställa den före den gällande glesbebyggelserätten ochrätten att disponera fastighetsanvändning i övrigt genom att i byggnadslagenoch naturvårdslagen återinföra de bestänimelser om rätt till bebyggelse,fastighetsanvändning och ersättning m. m. som gällde i byggnadslagen och naturvårdslagenföre 1971 samt upphäva de nyinförda bestämmelserna i dessahänseenden. Såvitt yrkandet i motionen avsåg lösenregler ibyggnadslagen hade det behandlats i civilutskottets betänkande nr 6. att skulle avslå motionen 1974:93, yrkandet d, ivad det inte behandlats i utskottets betänkande nr 6. Reservation hade avgivits av herrarWennerfors (m) och () som ansett att utskottet bort hemställa, att skulle bifallamotionen 1974:93, yrkandet d, i vad det inte behandlats i utskottets betänkandenr 6. HerrADOLFSSON (m): Reservationen i civilutskottets betänkande nr7 är föranledd av en partimotion från moderata samlingspartiet, som kräveråterställande av regler och lagstiftning vad gäller glesbebyggelserätt till vadsom gällde före den . För att undanröja de missförstånd som kanuppstå i vad gäller våra ställningstaganden i markpolitiska sammanhang och attenskilds rätt inte går före samhällets i alla situationer vill jag citera urreservationen, där det står: "Det är ställt över varje tvivel att planmässigaöverväganden måste ske för att få en hushållning med mark och vatten somtillgodoser långsiktiga, vitala intressen. En sådan planering måste självfalletockså kunna fullföljas i strid med även enskilda intressen. Dessa nödvändigaingrepp måste emellertid begränsas att avse endast skyddet av väsentligaallmänna intressen och inte tillåtas växa ut till ett fullföljande av dendoktrinära uppfattningenatt samhällets avgöranden alltid är bättre än den enskUdes. De måste ocksåförenas med regler som ger full kompensation åt dem som uppoffrar egnaintressen för det allmännas bästa. De inskränkningar i ägarens förfoganderätttill mark som skett måste anses tUl stor del tjäna annat änrena planeringssyften och kan förväntas nyttjas för att främja dunkla s. k.fördelningspolitiska motiv. Med hänsyn därtUl bör, på motsvarande sätt somförordades i motion redan då lagstiftning genomfördes, en översyn skesom möjliggör att förslag till ändrad lagstiftning kan föreläggas ." Vi som tillhör har orsak att ställa frågantill oss själva: Håller det starka samhället på att växa oss över huvudet? Dendjungel av paragrafer och det krångel som omger oss, framför allt när detgäller bostads- och markpolitik, innebär att den enskUda människan har svårt atthitta rätt och ofta känner sig underlägsen den byråkrati som styr. Exemplen avsådant slag är för många för att man skall kunna tala om olycksfall i arbetet.Det är snarare det socialistiska tänkesätt som under en följd av år har avsattspår i lagstiftningen som kommer tUl praktiskt uttryck och som människorkonfronteras med. , som skapar de regler vi människor har attanpassa oss till ute i samhället, borde tänka litet oftare på att samhället ärtUl för människorna och att inte människorna är till för samhället. Jag yrkar bifall tUl reservationen icivilutskottets betänkande nr 7. Planeringskrav för glesbebyggelse, m. m. förevarande betänkande nr 7beskriver ytterligare en motsatsställning mellan och övriga partieri markfrågan. Denna motsättning gäller i själva verket samma sak som vi harbehandlat i de båda tidigare betänkandena, nämligen frågan om när och på vilkavillkor ett markägarintresse måste vika för de allmänna intressena. I reservationen sägs att ingrepp skall få göras tUl skyddför väsentliga allmänna intressen, och det är ju precis vad vi i majoritetenvill. Kärnfrågan är då ytterst vilka intressen som är väsentliga. Är detväsentligt att hindra miljöpåverkande industri på olämplig plats? Är detväsentligt att hindra fritidsbebyggelse i vissa områden? Är det väsentligt attskydda åkerjorden? Planering innebär alltid att lösa konflikter mellanmotstridiga intressen. Krav ställs även från moderat håll på att den eller denutvecklingen inte bör tillåtas. Men skall den hindras måste samhället också fåredskap för detta i form av lagar. Till dessa redskap skall höra en bruksanvisningsom anger hur de skall användas i olika konfliktsituationer. Vi har enprovkarta på sådana i den fysiska riksplaneringen. När ena dagen diskuterar riktlinjer och vill ta bort möjligheterna att fuUfölja dem, kan man - även om man intevUl det - börja tvivla på att de har det intresse som de i andra sammanhangtalar om att de har för naturvård och miljö i stort. sade att samhäUet är tUl för människornaoch inte tvärtom. Jag vill till fullo instämma i det. Men samhället är till förde många människorna och inte för de få. Planeringskrav för glesbebyggelse, m. m. Jag vill också påminna om att när det gällerglesbebyggelserätten, som är borta, har uttalat att glesbebyggelse somsådan inte skall motverkas. På många platser är det tvärtom den naturligabebyggelsen. Vi skall då inte heller ställa alltför stora krav på plan. Jag vUlhär verkligen poängtera kommunernas stora möjligheter. Jag förutsätter ocksåatt kommunerna är beredda att axla det ökade ansvar som de på denna punkt fått. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. HerrADOLFSSON (m): Efter civilutskottets ordförandes sistainlägg har jag litet svårt att upptäcka vari skillnaden mellan hennes och minaståndpunkter ligger. Kanske består den i att vi från moderata samUngspartietssida hävdar att enskilda människor skall ha rätt att fritt bebygga sin egenmark så länge detta inte kolliderar med samhällets intressen. Jag tror att detär ett vitalt intresse som vi på det sättet försvarar, nämligen människorsmöjlighet att bygga sig ett litet fritidshus på en tomt som de kanske harskaffat sig långt tUlbaka i tiden. När vi tar bort den rätten måste vi detskall vi komma ihåg - sätta in åtgärder av samhället i stället. Då måste vibilda stiftelser med landstingen och kommunerna som ägare, som kan byggafritidsbyar och där bjuda ut småhus med tomträtt. Skapar vi på det sättetverkligen en fritidsmUjö som enskilda människor vill ha och tillgodoser vidärmed de behov som de innerst inne vill ha tUlgodosedda? Vi skall inte glömma bort att är ett stort landmed mycket mark, med långa kuster och många öar. De är till för alla människorhär i landet, och jag vill påstå att de också räcker tiU för alla. Ett exempelpå hur det inte skall vara upplevde vi när civilutskottet sedangjorde en resa i . På en lässtyrelses nyinrättade planeringsenhetbeskrev man med stor förtjusning för oss att man lagt byggnadsförbud utefterhela kustlinjen längs i väntan på att komma underfund med hur manverkligen ville ha det. Det är inte sådant som tillgodoser enskilda människorsintressen i dessa sammanhang. i (c); Jag kan försäkra att jag intetillhör dem som tycker att hus är fula när de är placerade ute i glesbygden.Tvärtom! Vi skall inte heller ha restriktioner från kommunernas sida, ommänniskor vUl bygga på platser där det inte stör allmänna intressen. Men jaghar en helt annan uppfattning än när det gäller att hålla vårastränder och kuster fria från bebyggelse.