prot · FX0989 · 1974-12-31 00:00:00 — Allmänna pensionsfondens aktiepla- ' ceringar, m. m. § 1 Justerades protokollen för den 15, 16 och 17innevarande månad. § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr95 till justitieutskottet. § 3 Föredrogs, men bordlades åter försvarsutskottetsbetänkande nr 24, socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 1921,socialutskottets betänkanden nr 22, 24 och 25, kulturutskottets betänkande nr14 samt näringsutskottets betänkanden nr 36, 40 och 41. § 4 Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 37 i anledning av motioner med förslag tUl ändrade bestämmelserangående aUmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1974:1120 av m.fl. (m)vari, såvitt nu var i fråga, hemställts (punkten 5) att skulle antaett vid motionen fogat förslag till lag om ändring i reglementet (1959:293)angående aUmänna pensionsfondens förvaltning, innebärande att för riskbärandeplaceringar fick användas högst av fondens medel, attfjärde fondstyrelsen inte fick förvärva aktier i företag i större andel än sommotsvarade högst av röstetalet för samtliga aktier och att styrelsensverksamhet skulle underställas granskning, 1974:1488 av m. (c) vari hemställts att beslutade 1. att för fjärdeAP-fonden liksom för försäkringsbolagen skulle gälla att aktier inte fickförvärvas till större andel i varje särskUt bolag än att röstetalet föraktierna utgjorde högst av röstetalet för samtliga aktier, 2. att utvidgningav rambeloppet för fjärde AP-fondens aktieplaceringar utöver beslutade 500miljoner kronor fick ske först efter medgivande i varje särskiltfaU, 3. att fjärdeAP-fondens verksamhet åriigen skuUe understäUas granskning på sättkapitalmarknadsutredningen förordade enligt vad som anförts i motionen samt 1974:1500 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nuvar ifråga. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. 1. att hosregeringen hemstäUa om ett program för skapande av statliga basindustrierfinansierade med medel ur AP-fonderna, 2. att anta ett imotionen framlagt förslag tUl lag om ändring i reglementet (1959:293) angåendeaUmänna pensionsfondens förvaltning, innebärande bl. a. att fjärdefondstyrelsen efter beslut av hade att placera de under styrelsensförvaltning stående medlen för nyetablering av statligt ägda basindustrier. Utskottet hemställde att skulle 1. i anledning avmotionen 1974:1120 punkten 5 och motionen 1974:1488 samt med avslag på motionen1974:1500 punkten 2 anta av utskottet framlagt förslag tUl lag om ändring ireglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning,innebärande att utvidgningar av ramen för fjärde fondstyrelsens aktieköp efterframställning av fondstyrelsen till regeringen skulle beslutas av , 2. hos Kungl.Maj:t begära att en årlig redovisning med början av fjärdefondstyrelsens placeringar och övriga verksamhet lämnades till isamband med överlämnandet av statsverkspropositionen, 3. som sin meningge Kungl. Maj;t till känna vad utskottet i övrigt anfört, 4. avslå motionen1974:1500 punkten I. 1. av herrar Regnéll (m) ochHovhammar (m) som ansett att utskottet bort hemställa, a) med bifaU tillmotionen 1974:1120 punkten 5 och motionen 1974:1488 samt med avslag på motionen1974:1500 punkten 2 anta av reservanterna framlagt förslag till lag om ändringi reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, b) avslå motionen1974:1500 punkten I, 2. avherr i (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa, a) med bifall tUlmotionen 1974:1500 punkten 2 samt med avslag på motionen 1974:1120 punkten 5 ochmotionen 1974:1488 anta av reservanten framlagt förslag till lag om ändring ireglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, b) med bifall tillmotionen 1974:1500 punkten 1 hos Kungl. Maj:t hemställa om ett program förskapande av statliga basindustrier finansierade med medel ur allmännapensionsfonden. TUl betänkandet hade fogats särskUda yttranden 1. av herrar iGlömminge, i och i samt (samtliga c), 2, avherr (). HerrREGNÉLL (m): För ganska jämnt debatteradekammaren samma ärende som är aktuellt. Den förnyade aktuaUteten har kommittill stånd genom att dels , dels centerpartisterna krävde omprövning av fjolårets beslut. Efter den modell som tycks vara så omtyckt blev fråganföremål för överläggningar utanför den normala ärendeordningen. Socialdemokrateroch centerpartister gjorde upp under former som delvis var ganskauppseendeväckande. Fjolårets debatt fyller inte mindre än 150 sidor i kammarensprotokoll. ser debatten, att döma av antalet förhands-anmälda talare, utatt bli av betydligt mindre omfattning. För oss i moderata samlingspartiet behövs inga långaförklaringar, och framför allt har vi inte behov av några bortförklaringar. Vårlinje har varit rak alltifrån reaktionen mot regeringsförslaget , viapartimotionen och fram till reservationen under näringsutskottetsbetänkande nr 37, till vUken jag nu ber att få yrka bifaU. Övriga partier, regeringspartiet väl som ochfolkpartiet, har däremot på väsentUga punkter förskjutit sina positioner.Förklaringen - eUer bortförklaringarna får lämnas av vederbörande själva. Jagskall inte kommentera dem. I fjolårets debatt erinrade jag om ett löfte uttalat avstatsminister när beslutet om AP-fonderna fattades. Fonderna skulleinte, utlovade han, vara ett instrument för att flytta fram "samhälletsmaktpositioner" utan endast användas för att trygga de gamlas försörjning.Den inställningen har man nu gått helt ifrån. Ansvariga pohtiker har utanomsvep förklarat att AP-fonderna just skall användas för att öka samhällsinflytandeti företagen. Omsorgen om de gamlas försörjning har fått träda tUlbaka förmaktpolitiska strävanden. tUlät jag mig att formulera det som så atttypiskt nog handläggs frågan nu inte av socialförsäkringsutskottet utan avnäringsutskottet. Hade man på något sätt kunnat göra gällande att fjärdeAP-fondens aktieköp skulle leda till bättre eller tryggare pensioner för deförsäkrade, så är jag övertygad om att alla partier enigt slutit upp kringförslaget. Men, som sagt, det rör sig inte om att trygga pensioner.Det är fråga om att greppa kring näringslivet. sades iregeringsförslaget rent ut att skulle hålla fingrarna borta isammanhanget. Andra händer skulle dra i trådarna. Att socialdemokraterna nudelvis slagit till reträtt på den punkten är tacknämligt. Det är väl också ettbesked om att vår kritik var välgrundad - den tycks nu ha gått hem. Så några ord om de praktiska konsekvenserna av fjärdeAP-fondens aktieplaceringar. 1 den socialdemokratiska propagandan har det gjortsgällande att fjärde aktieköp skulle tillföra näringslivet nyttriskkapital, och det låter mycket bra. Det lät mycket bra i ett läge när manhade en stagnerande investeringsvilja som . Det låter kanske litet mindreanpassat till dagens läge, när man vet att funnit det angeläget attstrama åt kreditmöjligheterna och på det sättet hålla tUlbaka näringslivetsinvesteringar. Men det är ett grumligt tänkande bakom påståendet att aktieköpgenom skuUe tillföra närings- Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. Om fonden köper t. ex, I 000 och efter dagens kursbetalar för dessa tUl ett försäkringsbolag, som plockarfram dem ur sin portfölj, får ju ASEA inte ett öre mer att investera. Vad somhänder genom sådana aktieköp är att fonden får mindre pengar att låna ut tillstat, kommun, byggnadsverksamhet eller vad det kan vara som annars hade kommiti fråga det är innebörden av transaktionen. De som är medvetna om detta vilket varje ekonomiskt initierad måste vara faller som en bakreförsvarslinje tillbaka på fondens tilltänkta engagemang för s. k. riktadeemissioner, aUtså kapitaltillskott där de tidigare aktieägarna avstått från denföreträdesrätt som de normalt har att teckna nya aktier. Men i frågan om dessa riktade emissioner är det ännu meraklart att det inte är omtanke om fonden och om pensionärerna som är detavgörande, utan vad som är äv intresse för dem som talar om dessa emissioner äratt få ett avgörande inflytande inom ett företag, som inte sett någon möjlighetatt inom den tidigare aktieägarkretsen eller på marknaden i övrigt förse sigmed erforderligt kapital. Och vilka företag är det som kan tänkas komma i densituationen? Jo, det är de som av tidigare ägare eller av den fria marknaden bedömssom ointressanta, som riskfyllda. Där tänker man sig nu att fonden skall gå inoch placera pensionärernas medel. Jag har svårt att tänka mig att ett sådant förslag, om dethade förts fram av en borgerlig regering, inte hade utsatts för en stark kritikav socialdemokrater. Man hade sagt; Här spekuleras det med pensionärernas ocharbetstagarnas pengar, inte bara inom ramen för den aktiespekulation som ennormal placerare tillåter sig utan rent av med sikte på att ta upp sådantmaterial som marknaden i övrigt bedömer som ointressant. Det skulle vara mycket att säga om detta, herr talman, menatt läsa in det i kammarprotokollet är det kanske ingen mening med.Det står nämligen att läsa i kammarprotokollet frän 1973~"då'-talesmänför-moderata samlingspartiet framförde sina synpunkter på det principiellaplanet och på det praktiska planet. Jag återvänder därför till vad jag börjademed att säga: Vi står kvar vid vår tidigare ståndpunkt, och vi är glada att den delvis harvunnit anslutning genom den reträtt som socialdemokraterna har företagit. Mendär återstår mera att ändra, mera att kritisera. Det är bakgrunden tillreservationen I, till vilken jag redan yrkat bifall. i Glömminge (c): I näringsutskottets betänkande nr 37föreligger ett förslag till ändrade bestämmelser angående allmännapensionsfondens aktieplaceringar genom den fiärde fondstyrelsen. Man kan sägaatt förslaget är uppdelat i tre punkter. Dels är det fråga om att meddelandeskall lämnas till om fondens förhållanden, dels gäller dethur stort belopp som får användas genom regeringens eget godkännande, delshandlar det också om hur mycket aktier fonden skall få förvärva i det enskUdafallet, I den första frågan har enighet nåtts om att redovisningtill skall ske i samband med överlämnandet av statsverkspropositionenvarje nyår. I det andra fallet föreslås - och det anser vi inomcentern vara av utomordentligt stor betydelse att det gamla beslutet ändras.Det innebar, enligt vad man kan utläsa av texten, att regeringen på fondensbegäran utan att fråga kunde medge köp tUl obegränsade belopp bådemiljarder och tiotals miljarder. Detta har vi inte ansett vara riktigt; detstår enligt vår mening i strid med de vanliga demokratiska reglerna förfördelning av ansvaret här i landet. Inom utskottet har vi kommit överens om enbegränsning av det belopp som regeringen ensam kan bestämma om till 500miljoner kronor. ViU regeringen satsa mer, måste den gå till . Dettycker jag är ett mycket gott förslag. Den här begränsningen har mycket enkelt åstadkommits genomett förslag till lag om ändring i reglementet angående allmänna pensionsfondensförvaltning, I 1 § talas det nu om "eUer detbelopp som Konungen på förslag av fondstyrelsen bestämmer". Enligt den nyaordalydelsen blir det fråga om "eUer det högrebelopp som bestämmer i anledning av fondstyrelsens förslag tillregeringen". När det gäller det tredje avsnittet - hur mycket aktiersom skaU få köpas i det enskilda fallet har enighet inte kunnat uppnåsemellan , och socialdemokraterna. Med hänvisning till att fjärdefondstyrelsen har varit verksam endast har utskottet skjutit pådenna fråga tills ytterligare erfarenheter har vunnits. Därefter skall alltsåplaceringsprinciperna tas upp tUl ny prövning. Utskottet har också angett att kapitalmarknadsutredningensarbete fortsätter. Denna utredning har ju som en av sina huvuduppgifter attpröva om nuvarande former för kanaUsering av medel från allmänna pensionsfondentill näringslivet är till fyllest. Eftersom fullständig enighet inte nåtts har särskUdayttranden avgetts, dels av , dels av . Vi framhåller ivårt särskilda yttrande hur nödvändigt det är att kapital tillförs näringsUvetoch att det tillföres från pensionsfonden. Vi understryker det viktiga i attriksdagen får skärpt kontroll över fjärde fondstyrelsens möjligheter tillplaceringar, och vi varnar för centralisering och maktkoncentration, som vimenar att det här nya beslutet motverkar. Meningsmotsättningarna kvarstår omförslaget tiU en begränsning i det enskilda fallet till avföretagets aktier. Vi anser att man skall kunna slussa kapital tiU de mindreföretagen genom mellanhandsinstitut. Den föregående talaren, , säger attutskottsbetänkandet tillkom under egendomliga former. Ja, formerna förbetänkandets tillkomst var väl inte så särskUt uppseendeväckande. Han säger attpositionerna i den här frågan har förskjutits inom och folkpartiet.Det har de väl också hos ; de hade väl inte anledning att skriva avcentems motion om det inte var så att de ansåg att även de skulleförskjuta sina positioner. Jag anser, herr talman, med tanke pä det läge som den härfrågan har befunnit sig i, att utskottsbetänkandet är ett gott framsteg i frågaom att ge ett säkert och fast grepp om var fjärde AP-fondstyrelsensplaceringar skall göras. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. HertWIRTÉN (fp): Vi har från , som herrBörjesson i Glömminge påpekade, fogat ett särskilt yttrande tillnåringsutskottets betänkande nr 37. I detta redovisas ett sammandrag av våraprincipiella invändningar mot den så som de framfördes i 1973års debatt. Jag skall därför, herr talman, vara mycket kortfattad. Jagvill bara redovisa de två omständigheter som framför allt gjorde att vi 1973hade en kritisk hållning i den här frågan. Den första omständigheten var den skärpning som regeringengjorde av kapitalmarknadsutredningens förslag. Man flyttade över beslutsrättenfrån riksdag till regering i fråga om hur stora medel som får utnyttjas föraktieköp. Vidare skulle man inte ha redovisning till . Procentspärrenför hur mycket aktier den skulle få inköpa lyftes undan, ochman gjorde inte någon begränsning för investmentbolag. Den andra omständigheten var att flera socialdemokratiskapolitiker uttalade sin motivering för ändringen på ett sätt som gjorde att viifrågasatte vad målet med riksdagsbeslutet skulle vara. Jag vill bara erinra omatt finansministern sade: "står vi inför uppgiften att via fondernaskaffa samhället direkt inflytande i företagen." Och det vore lätt attåterge flera andra sådana yttranden som visar att man hade ganska långtsyftandemål för den här verksamheten. Vi har från sida deklareratatt vi vill utveckla biandekonomin med en socialliberal marknadshushållninginom de ramar som dras upp av statsmakterna. Vi är däremot oroade av denutveckling där centrala myndigheter och maktcentra skaffar sig allt fler ochallt effektivare medel att dirigera och styra de enskilda produktionsenheterna.Vi tror att det är en bättre väg att i stället se till att företagsledning ochanställda får större möjligheter till samråd och gemensamt ansvarstagande försitt verksamhetsområde. Besluten bör med andra ord fattas så nära de berördamänniskorna som möjligt. Toppstyrning måste undvikas. Den utveckling mot ökad maktkoncentration som vi befararlätt följer i den fjärde AP-fondens spår har lett fram till vårt principiellamotstånd. Vi tror inte att det är en bra metod när statsmakten styr företageninifrån. beslutade , som här redan har sagts, trotsvårt motstånd att inrätta den vid föregående års riksdag.Fondstyrelsen har tillsatts och verkar sedan årets början, och vi tycker inom folkpartietatt det är en god regel att inte riva upp beslut som fattats i demokratiskordning. Det kan lätt leda till en kvartalspolitik som rycker sönder all ordnadverksamhet, om man inte skulle respektera den regeln. I varje fall menar vi attdet bör vinnas tillräcklig erfarenhet innan ändring av ett så här viktigtbeslut görs. har därför inte till årets riksdag motionerat omslopande av den . Vi tycker däremot att det är bra att, somnäringsutskottet nu föreslår, inga nya AP-pengar får föras över till den fjärdeAP-fonden utan beslut. Det är också bra, tycker vi, att inästa års statsverksproposition får en redovisning av fjärde AP-fondensaktieplaceringar och Från sida har vi inte i och för sigifrågasatt behovet av att utnyttja AP-fonderna i näringslivetsinvesteringsverksamhet. Tvärtom har vi i motioner påpekat attåterlån av inbetalda ATP-avgifter bör underlättas. Vi har vidare sagt attAP-fondernas pengar i ökad omfattning bör komma näringslivet till del vialämpliga mellanhandsinstitut och att besluten bör fattas i decentraliseradeformer. Det här är inte minst viktigt för de mindre och medelstora företagen. har näringsutskottet i sitt betänkande nr 13påpekat att kapitalmarknadsutredningen har sin uppmärksamhet riktad på defrågor jag nu nämnt. Utskottet strök också i det betänkandet under betydelsenav att utredningen snabbt framlägger förslag, och jag hoppas verkligen att såskall bli fallet. Vi menar att även det här utredningsarbetet bör avvaktasoch resultatet komma på bord innan den fjärde AP-fondensplaceringsprinciper tas upp till förnyad prövning, och vi kommer därför, herrtalman, att vid voteringen lägga ner våra röster. i (vpk): Frågan om AP-fonderna är ett exempel på detmycket märkliga skuggspel som i det nutida parlamentariska livet så oftaersätter den verkliga maktpolitiken. Vart och ett av de fyra samhällsbevarandepartierna utför sina speciella manövrer, anklagar de andra för mer eller mindrekonstruerade syften och söker med skilda former av dubbelspel tillgodogöra sigopinioner. Först i detta underliga spel har vi . Någramånader efter AP-beslutet motionerar de om dess upprivande. vetmycket väl att en sådan linje leder till ökad oenighet mellan de borgerligapartierna. Med sin motion provocerar i verkligheten oenighet. Menfrestelsen att värva röster på högerkanten och hävda sig gentemot det växandecenterpartiet väger tyngre för än borgerlig enhet och borgerligregering. behöver ingen borgerlig regering; däremot behöver de enregering som de kan anklaga för socialistiska konspirationer. Skenbart ochsubjektivt framstår som det mest borgerliga partiet. Objektivtspelar de i verkligheten regeringen i händerna och skadar den borgerliga saken.De utför ett raffinerat samspel med regeringen. Å ena sidan lever de upp tillden roll av reaktionär buse, som regeringen behöver för att kunna vädja tillsina sympatisörers vacklande lojalitet. Å andra sidan säljer de den borgerligaenheten för att kunna profilera sig själv som högerparti. För att kunna göradet behöver de myten om den socialistiska konspirationen, dvs. de har sammamytbehov som regeringen. För det andra ha vi . Stressade avmoderaternas motion har också gjort en framstöt. 1 dagensutskottskompromiss har man vacklat och retirerat. provokation harlyckats, och den skulle ha lyckats ännu bättre om det inte varit för GunnarHedlund. har missuppfattat en framtida borgerlig regerings livsvillkor,tycks det. Och det livsvillkoret är att binder vid sintriumfvagn och helst ser till att de blir överkörda av den också. Om däremotmoderaterna får draghjälp av , drar de hela borgarblocket Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. För det tredje har vi det parti som av något skälfortfarande kallas . Dess ledare stod ochkallade AP-beslutet den största socialiseringsmanövern . Men arbetarman på att undvika alla konflikter om det fattade beslutet. Folkpartisternahandlar som , fast åt motsatt håll. Deras intresse är också att slå motdet ledande borgerliga partiet, som mer och mer berövar dem derasexistensberättigande. I AP-frågan som i andra frågor kohandlar därförfolkpartiet med regeringen. Före valet var herrar och sysselsatta med attställa sig på var sin sida om en barrikad - ingen riktig barrikad visserUgenutan bara en attrapp av den typ man har i garderoben och tar fram vidhögtidliga tillfällen, Uksom . Men bägge herrarna var angelägnaom att förlägga en stor ideologisk skiljelinje mellan sig. är det sombekant ingen barrikadstämning, prisar totala bristpå socialism, och Palme prisar den stora ansvarskänsla visar genom attstödja regeringens icke-socialistiska politik. Slutligen har vi då regeringspartiet. Som officiellförvaltare av en avancerad kapitalism skall socialdemokraterna se till att denbefästs. Det sker bl. a. genom omfattande statliga stödåtgärder åtnäringslivet, genom uppbyggande av en korporativ, organiserad form avkapitalism med statlig inblandning. Denna politik kräver att regeringen kanbinda folkflertalet vid ett accepterande av och ett samarbete med dendominerande klassen i samhället. Men för att lyckas måste socialdemokratinsamtidigt behålla lojaliteten hos de hundratusentals människor som trots allthoppas på och vill se en annat sorts samhälle förverkligas. Regeringspartietshistoriska uppgift är att driva en konservativ, samhällsbevarande politik ochsamtidigt framställa den som radikal. Det är ingen lätt uppgift. Men regeringenfår hjälp. framstöt i AP-frågan är från den synpunkten perfektorganiserad. Regeringen kan nu inför det egna partifolket hålla upp moderaternasom buse. angrepp blir det skenbara beviset för att fjärde fondenär en radikal reform. Både moderater och socialdemokrater vill i och för sigdölja det obekväma faktum att tre partier i mitten stödde huvudprincipernabakom AP-försla-get och att det därför inte alls är fråga om en reformmed socialistiska syften. Socialdemokraterna behöver myten om den radikalareformen för att hålla kvar sina anhängare. behöver samma myt föratt hålla fram som buse åt sina socialisthatande sympatisörer. Bådas mål ärkrossandet av den borgerliga enheten. har, som jag nämnde, mycketstörre existensberättigande i svensk politik så länge det finns en regering somkan anklagas för socialistiska konspirationer, än om det blir en borgerligregering inför vilken måste tona ner sin högerprofil. Samspeletmellan och regeringen är så perfekt, att en oskyldig frestas frågasig hur många landshövdingeposter SAP har lovat bort den här gången. De stora förlorarna i detta spel befinner sig utanföryrkesmanipula-töremas krets. De stora förlorarna är arbetarklassen och arbetarrörelsen,alla människor som vill se socialismen som det politiska huvudmålet . Ett privatkapitalistiskt system drabbas i sina högrestadier av vissa lagbundna störningar och kriser. De statliga aktieköpen hartill syfte att neutralisera och avvärja dessa problem. Regeringen sökerframställa köpen som ett sätt att förändra kapitalismen. Men hur kan man ändramaktpositioner genom att köpa aktier för ett totalbeloppsom understiger det privata aktiekapitalets automatiska tillväxt under ett endaår? Hur kan man skapa ökad sysselsättning i om de vinster som destatliga kapitaltillskotten är med om att skapa fritt kan föras ut till andraländer? har arbetarklassen hävdat principen attsocialism kräver självständig organisering och aktiv kamp mot kapitalintressenapå alla fronter. får de höra att socialismen skall genomföras viafondbörsen. Man skall köpa in sig i kapitalismen så omärkligt att kapitalisternainte själva märker när sociaUsterna plötsligt har majoritetpå bolagsstämman i och , Man skapar inte ökad sysselsättning genom att ge nyaformer av stöd åt det storkapital som ständigt slår ut växande mängder människorfrån arbetsplatserna. Man skapar ökad sysselsättning genom att bygga statligaindustrier i framtidsbetonade branscher. Man skapar inte något alternativ tillkapitaUsmen genom att investera på dess villkor och acceptera dess snedvridnaregionala lokaliseringsmönster. Man skapar alternativ genom att bygga uppstatsindustrier, med sikte på att använda dem aktivt i regionpolitiken. Manskapar inga alternativ till kapitalismen genom att investera i dess slit- ochslängproduktion. Man skapar alternativ genom att introducera nya principer itillverkning och hushållning med material och energi. Man åstadkommer ingendemokratisering genom att bistå de centraliserade storfinansgrupperna medriskkapital från staten.