prot · FX0966 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj;t skulle anhålla att ensnabbutredning tillsattes med uppgift att utreda förutsättningarna för ettöverförande till staten av den nuvarande av och AB Sjölinjerbedrivna sjötrafiken till och från och i samband härmed se påmöjlighetema att undanröja de hinder som fanns för att Gotlandskommunikationsfrågor på ett naturligt och framåtriktat sätt skulle kunnadiskuteras jämsides med frågorna om kommunikationerna i landets alla övrigaregioner, varvid tidpunkten för ett statligt övertagande av sjötrafiken tillGotland borde vara , 1974:1091 av herrar i (fp) och Ekinge(fp) vari hemställts att hos Kungl. Måj;t begärde ändrade regler förrabatter vid flygtrafik på i enlighet med vad i motionen anförts, 11 protokoll 1974. 1974:1416 av m, fl, (m) vari hemställts attriksdagen hos Kungl, Maj:t skulle anhålla om förslag till årets riksdag omsådant transportstöd till Gotlandstrafiken att kostnaderna för såväl person-som godstransporter med båt, bil och flyg till och från ej blev högreän för motsvarande sträckor på fastlandet, 1974:1427 av i Stenkyrka (c) varihemställts att hos Kungl, Maj:t skulle anhålla om en skyndsam översynav nuvarande taxor för Linjeflygs Gotlandstrafik syftande till en rimligareprissättning i enlighet med motionens syfte samt 1974:1428 av herrar (vpk) och (vpk) varihemställts att hos regeringen begärde förslag om förstatligande avGotlandsbolaget och AB Sjölinjer, 1. att riksdagentill Transportstöd för för /75 anvisade ettförslagsanslag av , 2. att ianledning av motionerna 1974:776, 1974:1416, 1974:1091 och 1974:1427 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande den s. k.vägprincipen m. m., 3. att riksdagenskulle a. i anledning av motionen1974:1082 som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om inlemmande i trafikarbetet, b. avslåmotionen 1974:1428. Reservation hade avgivitsbeträffande förstatligande av och AB Sjölinjer av herrMagnusson i (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall tillmotionerna 1974:1082 och 1974:1428 hos Kungl. Maj:t begärde förslag omförstatligande av Gotlandsbolaget och AB Sjölinjer. HerrHALLGREN (vpk): 1 en tidigare debatt om transportstöd för Gotlandpåpekades från kommunistiskt håll att transportstöd inte i nämnvärd omfattningkommer gotlänningar i gemen tUl godo. Vi sade också att det inte löseröbefolkningens svåra ekonomiska problem. Det är allmänt känt attarbetarbefolkningen på är satt på hårda undantag. Löneläget är detsämsta för nästan samtUga arbetargrupper i hela landet. Skattetrycket är blandde hårdare genom den mycket höga kommunalskatten även om denna det senasteåret sänkts något. Det har aUtid varit ont om arbete, och detta är en av degrundläggande orsakerna till att löneläget är bland de lägsta i landet. Däravframgår att den gotländska befolkningens levnadsstandard är väsentligt sämre äni det övriga landet. Beslut i om att införliva i det allmännastödområdet har helt naturligt inte löst några större problem. Visserligen hardet haft en viss betydelse, eftersom man har lokaliserat en del industrier tillön, men liksom vi framhöll i den tidigare nämnda debatten kan även nu sägas, attdetta inte kommer att lösa några allvarliga problem. De privatkapitalistiskaföretag som etablerat sig på har däremot kunnat utnyttjasituationen och dragit stora ekonomiska fördelar av de svåra förhållanden sområder på ön. Vid ett utskottsbesök på så sent som i slutet påförra året kunde man konstatera att företag flyttat från StorstockhoimsregionentiU på grund av de ekonomiska fördelar som dessa förhåUanden fört medsig för privatkapitalet. Här kunde företagen utnyttja alla de understödsformersom utgår vid etableringar i stödområdet. Dessutom betalades rent ut sagt uslalöner tUl dem som arbetade i de nyetablerade företagen. Som exempel på dettakan nämnas en gummifabrik som betalade endast för etthårt och smutsigt tempoarbete som också var upplagt på skift. Man kunde ocksåkonstatera att företagen i stor utsträckning hade försökt att få kvinnUgaarbetare under 18 är TiU dessa betalades en lön på 7:90 . Då är attmärka att företaget erhöU i subvention från staten, dvs. I själva verket var den direkta lönekostnaden för dem somutförde ett tempoarbete under usla förhållanden. De som verkligen skuUe behöva stödet har sålunda blivithelt utelämnade. Men det transportstöd man beslutade om och som måste ökas årfrån ar - det började med något över 2 miUoner kronor men är nu uppe iöver - kommer de företag att utnyttja som kan etablera sig påGotland genom att flytta fabrikerna från andra områden. Naturiigtvis anser videtta vara en felaktig fördelning. Från kommunisterna har vi i är liksom till1971 års riksdag motionerat om ett förstatligande av Gotlandsbolaget och ABSjölinjer. Vi har också framhållit nödvändigheten av att nedbringa kostnadernaför gods- och persontransporter sjöledes till och från . Det skulle ivarje faU komma att lösa en del av problemen för aUmänheten på . Enligtvår uppfattning skuUe detta vara möjligt om dessa rederier överfördes i statensägo och således det privata vinstintresset avskaffades. Vi har också i vårmotion påpekat att man t. o. m. skulle kunna driva den här sjöfarten medförlust och använda det transportstöd som utges för att täcka förlusten.Därigenom skulle fraktkostnaderna kunna sänkas väsentligt. Vi är naturligtvismedvetna om att inte heUer detta löser några stora ekonomiska problem, att intearbetarbefolkningen härigenom kan tUlgodoräkna sig en väsentligt högrelevnadsstandard. Det fordras större insatser från samhällets sida, framför aUtatt man fär en bärkraftig statsägd industri som kan bidra tUl att driva upplöneläget. Vi anser ändå att det här är en åtgärd som är att föredra framföratt ge transportstöd. Vid årets riksdag är vi inte ensamma om uppfattningen attsjötransporterna på bor förstatligas. Herrar i ochNilsson i har i en motion ställt samma yrkande. Man har också preciseratsin mening, att det statliga övertagandet bör vara klart . Vi instämmertill fullo med den motionens krav, eftersom de sammanfaUer med våra. Jag vill med hänvisning till vad vi harmotionerat om, vad vi har skrivit i vår reservation och vad jag i korthet haranfört yrka bifall Nr 66 tUl den reservation som denkommunistiske ledamoten har fogat till den trafikutskottets betänkande nr 7. --------------------- Under detta anförande övertog fru tredje vice talmannen ledningen av Transportstödför kammarens förhandlingar. När jag lyssnade på logiskauppläggning av sitt resonemang så blev jag nästan förskräckt. Kontentan av hansresonemang var att gotlänningarna skuUe tjäna på att stödet tiU sjötransporternapå togs bort. Det är bara de privatkapitalistiska företagen som kanutnyttja stödet, menade han. Om nu Gotlandstidningarna talar om det här , sä undrar jag om en enda vågar stanna kvar på ön eUer på öarnaöver huvud taget i vårt land. Det är en horribel bevisföring som sig skyldig tUl. 1 stället bör vi förstatliga färjorna, säger han, därföratt det kan skapa det underlag som skall ge det stöd som erfordras. Såmenar han indirekt att vi skall ha statliga företag på i stället förprivatkapitalistlska. Jag undrar om kan hitta ett antal statligaföretag som utan vidare vUl slå sig ned på . Menar han att vi också skaUköra ut de privatkapitalistiska företagen, vilkas andel utgör avföretagen på ? Vpk:s principer skuUe innebära en nackdel för ön; detvill jag kraftigt understryka i kammarens protokoll. Talet om ett förstatligande av sjötrafiken meUan Gotlandoch fastlandet är också en klyscha som skulle skapa förhållanden för gotlänningarnahelt motsatta vad de bör ha. AB Sjölinjer får ännu driva en mycket litenverksamhet vid sidan av Gotlandsbolaget. Detta företag har inte något stöd, ochdet tar hand om obekvämt gods, sådant som Gotlandsbolaget i allmänhet intetransporterar klarar sig ändå, och en skeppare där har sagtatt finge han stöd skulle han kunna sänka transportkostnaderna i motsvarandegrad så att konsumenterna på finge lägre transportkostnader. Det äralltså underlaget. Och så viU vpk ta bort den delen också och därigenom skapaUuvliga förhållanden pä denna Uuvliga ö! Nog sagt om detta, fru talman. Det är glädjande att vi i övrigt har kommit överens närdet gäller Gotlandsförhållandena. Vi har äntligen kommit fram tiU det princip uttalandet att vi skall arbeta så att vägen över havet mellan och fastlandet betraktas såsom en landsväg. Vi har inte kunnat fä det så tidigare, och det har varit ett ständigt krav från vår sida. bedrivs en treårig försöksverksamhet som avslutas . Vi har kunnat enas om att pröva de principer som uppställts som målsättning när en utvärdering av det som hänt har gjorts. Målsättningen är att vi skall använda vägprincipen, att bilgodsföretagens normaltaxa för fjärrtrafik bör prövas även på Gotlandslinjerna och att prövning också bör ifrägakomma för flygtransporterna. Det är de krav vi har StäUt, och jag är, fru talman, utomordentiigt tacksam över att vi har kommit så långt när det gäller transportstöd till denna del av vårt land som verkligen behöver ett stöd, inte minst med anledning av den 164 skattemässiga situationen och med tanke på de många fördelar en utveckling av kan ge iframtiden. I detta anförande instämde (). (vpk) kort genmäle: Jag kan förstå att jag trampade tårna när jag kritiserade det privatkapitalistiska samhäUet och de företagsom drivs i den regin. Men det är utan tvekan så som jag här beskrivit det, betalar 7:90 för ett verkligt Uårt och smutsigt arbete. Det ärkvalificerad kapitalistisk utsugning, och jag är övertygad om att inte någotstatligt företag skuUe betala en så usel lön. Jag kan i vart faU inte finnanågot företag inom den statliga sektorn med sådana bottenlöner. Och hur uppträder övriga privatägda företag på ?Algots hade också funnit att det var förmånligt att lokalisera sig tiU Gotlandoch ville överflytta en del av sin verksamhet dit. Då dök upp ochframhöU att man inte fick göra detta, eftersom det skuUe skapa konkurrens omarbetskraften. Och vad skuUe det innebära? Ja, man sade det inte rent ut, menvi vet: lönerna skulle då pressas upp. De rådande förhållandena har hela tidenanvänts för att håUa lönerna nere på lägsta möjliga nivå, vilket har resulterati det bottenläge som gäller för hela den arbetarkategori som tvingas attta vUka arbeten som helst. Dessutom utnyttjar de privata företagen kommunensgenerositet. Kommunen måste ju vara generös för att få företag att lokaliserasig dit och får betala nästan hela kostnaden för företagens anläggningar. 1vart fall fick vi sådana informationer när vi besökte . Och vad blirföljden av detta? Jo, genom att kommunalskatten belastas med sådana kostnaderökar skattetrycket, vilket naturligtvis också försämrar levnadsstandarden fördet arbetande folket. Det tror jag att också vet om, fastän hannaturligtvis vUl skyla över det förhåUandet. Ty om man granskar de kommuner somstyrs av de borgerliga Utet närmare i sömmarna, finner man naturligtvis att dehar stora skönhetsfläckar () kort gemäle: Det är inte på mina ömma tär som är på de arbetande människorna på , både anställda ochföretagare, som han trampar när han uttalar sig så generellt som han gör omsituationen på . Där finns givetvis en del skönhetsfläckar, men herrHallgrens generella betraktelsesätt innebär att han trampar på de människor sombor på och vUl stanna kvar där. (vpk) kort gemäle: Beträffande det som vi talade om från börian,nämligen sjötransporterna, vill jag säga att Gotlandsbolaget självfaUet har enmonopolställning. Att det också är ett vinstgivande företag råder det väl ingettvivel om, och det vet nog även . Men om man avskaffarvinstintresset, dvs. kapar bort profiten, och dessutom tillämpar etttransportstöd, skuUe man i statlig regi kunna sänka priserna väsentligt mer ängenom det nuvarande transportstödet som bara ko.mmer företagarna till godo.Det är inte den arbetande befolkningen som får nytta av det.Det kan ha en marginell betydelse, men den är ytterst Uten. För att lösa dennaproblematik krävs det helt andra insatser än de nuvarande. () kort genmäle: Får jag fråga : Har SJ sänkt sinapriser? Fm tredje vice talmannen anmäldeatt anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt tUl ytterligare replik. HerrROSQVIST (s): Efter den debatt som förts verkar det Utetegendomligt att man inleder ett replikskifte om transportstödet tUl Gotland.Hela utskottet står enigt bakom yrkandet om i transportstödtUl gotlänningarna för att bereda dessa möjlighet tiU biUigare förbindelser medfastlandet. Samtliga i representerade partier står alltså bakom dettaförslag. Från socialdemokratiskt håll har vi varit konsekventa ivad gäller transportstödet tiU . När stödet mfördes för snart två ochett halvt år sedan sade man att det skulle bli en försöksverksamhet under tre år.Den tiden löper ut under detta år. Det sades också att innan de tre åren hadegått skuUe Kungl. Maj:t utvärdera stödformen och lägga fram nytt förslag. har det i motioner krävts ändringar i principernaför stödet. En utredning har gjorts, och för transporter från tiUfastlandet är taxan sänkt i förhållande tUl det pris somtUlämpades innan stödet infördes. Vi kan nu konstatera att det kanske behövs justeringar avstödet. Det har framkastats förslag om att den s. k. vägprincipen skuUetiUämpas, och det finns motionärer som vill att hela Gotlandstrafiken skallföras in i planeringsarbetet i stort för kommunikationerna häri landet. Utskottsmajoriteten skriver om detta: "Utskottetanser därför att Kungl. Maj:t vid sin redovisning även klargör behovet av enallsidig utredning av kommunikationer och dessas inordnande i trafikarbeteti ett vidare sammanhang." Vi får alltså anledning att diskuteratransportstödet till under det här riksdagsåret, och detär bara att hoppas att det verkligen är möjligt för Kungl. Maj:t att utvärderaverksamheten och lägga fram ett förslag som vi kan vara nöjda med men inte iförsta hand vi i utan de som skall ha fördel av stödet: människornapå . Med vad jag här anfört ber jag att fä yrkabifall till utskottets förslag. i (s): Det skulle kanske ha varit intressant attfortsätta den sysselsättningsdebatt som har förts mellan herrar ochLothigius, men det är inte sysselsättningen vi skaU diskutera utanförbindelserna mellan och fastlandet. Frågan om förbindelserna mellan och fastlandet -det gäller såväl sjö- som luftfarten - har i trafikutskottets betänkande nr 7fått en sådanbehandling att man nu kan hoppas på en acceptabel lösning av helatrafikkomplexet. Det trafikstöd beträffande sjöfarten som är gällandeinfördes som en försöksverksamhet och avsågs att gälla ,räknad från . Stödet syftar till att minska de kostnadsmässigaolägenheter för det gotländska näringslivet som föUer av läge, dvs. demerkostnader som sammanhänger med att det finns ett skiljande vatten. På fraktsidan är stödet så uppbyggt att godstaxan längdmetertaxan för godsfordon - är nedsatt . Den nedsättningengäUer dock endast transporter från till fastlandet. Låt mig som jämförelse nämna några siffror beträffandekostnaderna för transporter på fastlandet och transporter tiU och från Gotland.MeUan och är avståndet fågelvägen . Då en tänktlandsväg mellan dessa orter knappast kan ha en fågelvägssträckning räknar jagom dessa tUl på fastlandets landsvägar Om man använderbilföretagens s. k. tariff 4, som avser sändningar om 5 000-9 999 kg, blirresuUatet följande. När en sådan sändning transporteras på fastlandetkostar det, enligt den taxa som gäUer från , per ton.På den ickesubventionerade sträckan kostar samma transport 170kronor per ton en prisskillnad på per ton. Kostnaden på densubventionerade sträckan VisbyStockholm är per ton. Här ärprisskillnaden per ton. I motion 1082 har vi motionärer berört bl. a. dettaproblem med taxa för godsbefordran, och vi anser att trafikfrågormåste beaktas i hela sin omfattning så att man får en helhetsbedömning av dennaför befolkning och näringsliv så väsentliga fråga. När det gäller flyget tUl och från ett av de tvåalternativ som vi har för att förflytta oss meUan och fastlandet anför vi i vår motion att staten torde få räkna med att öka sitt engagemang idenna trafik , om den regionalpolitiska satsning som skerskall finna sin motsvarighet i snabba, prisbilliga flygresor tUl och frånGotland. har i detta avseende varit positivt, vUket med glädjenoteras. Man kan också med tUlfredsställelse notera atttrafikutskottet är överens med oss motionärer om att trafikfrågormåste länkas in i det planeringsarbete som regeringen tagit initiativ tUl i ettflertal trafikpoUtiska frågor för att därmed jämstäUa med övriga delarav landet. Slutligen anför utskottet att resultatet av denutvärdering som man avser skall komma till stånd torde framläggas ochsenast . Vi motser med stort intresse vUket resultat detta utredningsarbetekommer att redovisa och på vilket sätt man kommer att finna vägar ur densituation som Gotlandstrafikens olika grenar befinner sig i. Den reservation som anförts från vpk:s sidaoch som också har viss anknytning till motionen 1082 kan ge en snedvridenuppfattning när man ser på den slutsats som reservationen utmynnar i då detbara sägs "att med bifall till motionerna 1974:1082 och den 24 aprU 1974 Maj:t begär förslag om förstatligande av Gotlandsbolaget och ABSjöUnjer". Med den skrivning som trafikutskottet har gjort finner jagatt man vinner mer på att följa utskottets ställningstagande i detta avseende,eftersom det begärs en redovisning . Jag yrkar bifall till trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 7. HerrGUSTAFSSON i Stenkyrka (c): betänkande m 7 är ju inte tUlvolymen omfattande men är för gotlänningarna av stor vikt. Jag vill därför säganågra ord i anslutning tUl detta betänkande. berörde arbetsmarknadsläget, och det ärverkligen värt att diskutera detta. Det är besvärligt för , alldeles somherr HaUgren sade. av människorna finns utanför den reguljära arbetsmarknaden och speciellt ärungdomsarbetslösheten hög. Av det totala antalet arbetslösa är 25 procentungdomar. Jag är emellertid angelägen om att rätta till en uppgiftsom lämnade här beträffande . Man skulle från företagetssida ha opponerat emot att tänkte etablera sig på . Detta är fel.L M har sagt att man är angelägen om att få behålla ungdomen i sittföretag, men man sade det i anslutning tUl att representanter för företag frånfastlandet i stor utsträckning besökt och värvat ungdomar över tillsig. Det var alltså i det sammanhanget som yttrade sig i frågan. När det gäller väntar vi faktiskt från gotländsksida med stort intresse på vad man tänker företa sig. Det är nämUgen så attindustriministern alldeles före valet var över på och talade om, attAlgots skuUe etablera sig där. Emellertid har det blivit märkUgt tyst om dennaetablering senare, och vi avvaktar naturligtvis med största intresse omindustriministern tänker håUa sitt löfte eller inte. När det gäUer statlig företagsamhet kontra privat vUl jaginte gå in i diskussionen. Jag tycker inte vi skall vidga debatten på detsättet. Från gotländsk sida vill vi bara helt klart deklarera attsysselsättningsläget är sådant på att vi hälsar aU företagsamhetvälkommen dit - statlig eller privat. Vad vi önskar är att människorna skall fåutkomst på . Beträffande trafiken och vem som skall driva den undrarjag om det inte gått förbi vissa av dem som deltar i Gotlandsdebatten attstaten har det fulla ansvaret för Gotlandstrafiken. Om vi ser påluftrummet möter vi monopolföretaget , där ju staten har stortinflytande. När det gäller trafiken över havet har staten redan nu att lämnakoncession, man har full insyn i företaget som driver trafiken, man har möjlighetatt fastställa turiinjer och taxor Beträffande lastbilstrafiken har statenfull möjlighet att genom ASG och Svelast, som ju i största utsträckning ärstatligt ägda företag, verka som prisbUdare. Staten har alltså det fulla ansvaret förGotlandstrafiken. Om man sedan skall gå vidare och förstatliga Gotlandsbolagetär en öppen fråga som vi från Gotiand inte på något sätt vägrar att diskutera. Det somintresserar oss är att vi kan få trafiken ordnad på bästa sätt för människornasom bor på ön. Det betänkande som föreligger här är redan berört i deföregående anförandena. Jag vill bara helt kort uttrycka min storatUlfredstäUelse över att betänkandet har fått den utformning som det fått. Jagtror att jag vågar tala för aUa gotlänningar när jag uttalar ett tack tiUtrafikutskottet för betänkandet nr 7. Som mångårig motionär i fråga omGotlandstrafiken ber jag endast att få uttala min stora glädje övertrafikutskottets föreliggande betänkande. Enigheten bakom det är värdefull, ochdet är med stora förväntningar som inte bara gotlänningarna utan också derasvänner på fastlandet nu emotser det utredningsresultat som förväntas tUl höstriksdagen. Även jagber att få yrka bifall tUl utskottets hemställan. (vpk): Jag vill bara göra en kort kommentar tiUherr-Gustafssons i Stenkyrka inlägg. Det är möjligt att också har uttryckt dessafarhågor när det gäller värvning av ung arbetskraft till fastlandet frånGotland. Men det uttalande från som jag anförde har jag faktisktläst det gällde just farhågor för att om etablerade sig på ochdet blev för mycket industri skiUle det bli en konkurrens om arbetskraften,och det ansåg man inte vara lyckligt. i Stenkyrka (c): Detta uttalande från måste varanågonting som gått mig förbi i så faU. Jag är angelägen om att säga att etableringpå var måhända den största händelsen på mycket . Mansysselsätter över 1 000 människor och håller på att byggaut ytterUgare. Eftersom jag känner till stora intresse förGotland förstår jag att hans uttalanden är välmenta, men jag har ändå känt ettbehov av att rätta tUl denna uppgift, som jag tror är felaktig. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av iKristinehamn, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Bisjukdomslag, m. m. Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 3 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 303 Nej - 17 § 5 Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 13 ianledning av propositionen 1974:85 angående utgifter på tUläggsstat tUlriksstaten för /74 i vad avser anslag inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde. Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. '§ 6 Bisjukdomslag, m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 8 i anledning av propositionen 1974:24 med förslag tUlbisjukdomslag, m.m. jämte motioner. Maj:t i propositionen1974:1 bUaga 11 underpunkten B 12 (s. 35) beräknat medel för nedannämndaändamål hade Kungl. Maj:t i propositionen 1974:24 (jordbmksdepartementet)föreslagit att 1. anta förslaget tUl bisjukdomslag, 2. godkänna vad ipropositionen förordats om stöd tUl biodlingen samt om ersättningar m.m. vidbekämpning av smittsamma bisjukdomar, 3. medge attkostnaderna för bekämpningen av smittsamma bisjukdomar fick bestridas frånförslagsanslaget Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m. under niondehuvudtiteln, 4. till SärskUtstöd ät biskötsel och växtodUng för /75 under nionde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av . 1 propositionen hade föreslagits att bipestförordningersattes med en bisjukdomslag. Vidare hade föreslagits ett utvidgat ekonomisktstöd till biodlingen. 1 dettasammanhang hade behandlats motionerna 1974:1615 av () och iTrollhättan (c) samt 1974:1616 av herrar (vpk) och iKristinehamn (vpk) vari föreslagits att hos Kungl.