prot · FX09134 · 1974-12-31 00:00:00 — Del gäller t. ex. näst intillförakt för Hagaöverläggningarna och deras ytterst negativa attityd mol deförstag vi lagl fram om behandlingen av förelagens vinster. är del dessbättre sä, all de har misslyckats i sina olika bemödanden. Hade de lyckats hadevi säkert fåll en svagare ekonomi och säkert också betydligt hårdaremolsällningar mellan parterna på den svenska arbetsmarknaden. GenomHagauppgöretsen säkrade vi en skalleomläggning som kort och gott belyder altlönekraven kan vara bortåt 10 proceni lägre än de annars skutte ha behövt varaoch all det åstadkoms genom en höjning av socialförsäkringsavgifter avbetydligt mindre slorieksordning. Skallman, som det har gjorts från moderal häll, lala om skallen som eninflalionsmotor, fär man i så falt i ännu högre grad lala om de kommunalaskallehöjningar som inte minsl moderalerna varit med om atl beslula - 1:75 iStockholms län, om jag minns rätt. Isjälva verket är del sä, all vi genom skatteomläggningen och genomHagauppgörelsen lagt grunden för en reallönehöjning för löntagarna lill priselav betydligt lägre avtalskrav än som annars skutte ha varit konsekvensen. Närvi genom samtal och övertäggningar med avtalsparterna skapade deförutsättningarna ville i slället ha nyval. Jag är hett övertygadom all arbetsmarknadens parter kommer alt respektera del man sade införHagaöverläggningarna, nämligen att denna ökade kostnad skutte räknas med närman formulerade sina lönekrav och när man gick in i avtalsrörelsen, och jag ärhelt övertygad om all löntagarorganisationerna för sin det kommer atl hälla denutfästelsen. Del är viktigt alt underslryka delta. Närde förslag som vi genom har fått arbetstagarorganisationernasgodkännande av behandlas i , är de konkreia förstagen frän moderalernaall genomföra siörre skallesänkningar för inkomsllagare ochframför alll alt inte vilja vara med och betala hela reformpakeiel. De svårainflationstendenser som redan flnns skulle späs på med yllertigare någramiljarder. Det kan med rälla sägas all när dessa stora reformförslag antas påutgiftssidan av en så goll som enhällig riksdag försöker åkasnålskjuts, ty de har inte velat vara med och betala notan. Det är något av ensnålskjuts i feghet, när man inte vågar stå upp och anvisa belalning för dereformer som man säger sig vilja stödja. Densenasle tiden har man från moderal häll lalal om en slabilise-ringspolilik. Mennär vi sökie oss fram lill saktiga lösningar på de ekonomiska problemen vardei bara nyvalel som iniresserade moderaia samlingspartiet. Och när vi för attförsvara stabiliteten i vår ekonomi arbetade fram förslag som också innebar,atl vi anvisade betalning för de stora Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. reformer vi nu genomför,vidhöll moderalerna sin överbudspolilik. Det verkar näslan som om man är ulenågol halvår för senl i . Del är inte längre den blomstertid som nuråder där ulan nu faller höstlöven. Och när det verkligen var lal om alldiskutera stabiliseringspolilik försökie man molverka del. Del är vikligl allenkelt och klart stå fasl della grundläggande förhållande. GenomHagaövertäggningarna och bestulen nu har vi reducerat de svårigheter somföreligger inför årets avtalsrörelse. Den skalleomläggning som planeras för 1976har samma syfte liksom propositionen om de särskilda investeringsfonderna. Vihar nått väsentliga syften genom dessa ålgärder. Parterna skatt sälla sig vidförhandlingsbordel. Vi ser ul all få den samordnade och sammanhållnaaviatsröretse som alla har bedömt som önskvärd. Spänningarna mellan löntagarnasorganisalioner är o-vanligt små, både om man jämför med lidigare avtalsrörelseroch med vad man skulle kunna frukta i en onormal ekonomisk tid. Regeringenkommer liksom all ha täta kontakter med avtalsparterna och seriöstpröva alla förstag som ytteriigare kan underiälla avlalsröretsen och jämnavägen för ell goll resullal för löntagarna ulan alt inflationen späs på. Mennär man säger del skall man också konstatera all alla de förslag som har ställtsoch alla de konkreia åtgärder som har vidtagits har moderalernamotverkat och misstänkliggjort. Deresullal som vi har uppnått - och de vittnar, som jag har sagt tidigare, gollom handlingskraft - får inte undanskymma del faklum alt vifortfarande har ell besväriigl partameniariskl läge, alt vi plägas av enalltför kraftig internationell infiation, alt vi haren besvärlig avtalsrörelseframför oss, atl de ekonomiska problemen för mänga länder ter sig myckelhotfulla och att de höjda oljepriserna fortfarande ställer stora krav pä vårekonomiska slagkraft. Samlidiglslälls kravei all vi skatt fortsätta vår reformverksamhet -kanske framför alllpä arbetslivets område. Det skall vi med kraft göra. För den som följer delinlernalionella ekonomiska skeendet kan det möjligen förefalla som om enreformverksamhet vore något av en lyxfö-rdeelse, när man i de internationellaaffärslidskrifterna kan läsa all vi i väslvärtden är på väg in i en depressionav 1930-latets typ, någonting som jag inte tror pä - det vore resultatet av ettmyckel slorl oförnuft. Men när man lar det av beskrivningarna av del oroligaskeendet ule i världen och av den ekonomiska siluaiionen i vissa tänder -1, ex.Italien och , där arbetslösheten passerat 6 proceni, i ochFrankrike där man tatar om en arbetslöshet på t miljon inom de närmaslemånaderna och i där 9 ä är arbetslösa och prisstegringarnaligger på - fär man nästan en känsla av all vi här hemma befinneross i cyktonens öga. Men vi skall ha klarl för oss att vi påverkas och kommerall påverkas av delta orotiga skeende och denna mycket spända ekonomiskasilualion i världen. Del kommer atl innebära påfrestningar som vi måste försökaklara. Förnärvarande har vi en ökande produktion, mindre prisslegringar än på andra hälli värtden och en god konkurrensförmåga för våra förelag pä exportmarknaden.Särskilt glädjande har den hittillsvarande utvecklingen pä sysselsättningsområdetvarit. Vi har en låg arbetslöshet och en högre sysselsättning än någonsin.Under 1974 har i genomsnitt 80 000 fler varit sysselsatta än , och ioktober var 130 000 fier sysselsatta än under motsvarande lid 1973. Delger goda belägg för att den svenska ekonomin är stark. Men det betyder inte attvi kan slå oss lill ro, utan vi måsle fortsätta all ägna kraft ål all förbälirade sociala villkoren i arbelslivel, all bygga ul den ekonomiska demokralin, altstärka människornas irygghel i och inflytande över den ekonomiskautvecklingen. 1 själva verkel förhäller det sig sä all della omfattande ochmödosamma arbeie är den kanske säkraste garantin för att vi också i framlidenskall kunna ha en slark ekonomi, som inte rivs sönder av social otrygghet, avomänskliga arbetsförhållanden och av avsaknad av inflytande över arbetetsinnehåll och organisation. Svarelpå de problem som den inlernalionella ulvecklingen slätter oss inför blirnalurtiglvis atl slå emol påfrestningarna och försöka bemästra dem, men delbetyder också elt benhårt fasthållande vid det mödosamma prakliskareformarbetet. Del är därför rikligl som jag sade inför vår riksdagsgrupp ijanuari all kommer förmåga titt hand-tingskraft ochfasthet alt ställas på hårda prov. Den måste ha kraft lill fortsattkonstruktivt reformarbete för att värna om sysselsättningen, driva påförnyelsen av arbetslivet och gå vidare på den sociala utjämningens väg. Destora reformer som vi beslulat om och kommer alt besluta om har på ettför demokraiins hälsa och sundhet verkningsfullt sätt visal au den svenskariksdagen och därmed den svenska demokralin har denna handlingskraft. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Hen (): Vi står inför ett beslut som innebär väsentliga standardförbättringarför folkpensionärer, för förtidspensionärer och för stora handikappgrupper.Likaså skall vi gä till beslut om alt sänka den allmänna pensionsåldern från 67lill . är välkomna beslut, men man gör sig inte skyldig till någonöverdrift om man säger all de är senkomna. Jagskatt inte ägna mig åt någon noggrann historiegenomgång - myckel av debattenhittills har präglats därav - ulan bara notera alt när vi frän cenlern ibörjan av 1960-lalel i partimolioner krävde en sänkning av pensionsåldern varriksdagens intresse för en sådan reform mycket svagt. Våra krav och förslagavslogs år . i och socialministern harhaft ett meningsutbyte beträffande vad som är den korrekta historieskrivningenfrän . Jag har en viss respekl för alt socialministern då respekteradeen riksdagsmajoritels beslut. Men när socialministern hänvisar lillriksdagsmajoriteten den gängen skyddar han sig själv men icke socialdemokratin,eftersom det Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. var socialdemokratin somhade beslulat att denna fråga icke skutte ulredas. Närdr pä nytt log upp frågan om sänkt pensionsålder vid vår partistämma iVisby avvisade dåvarande statsministern, , del förslaget redandagen efler. Förmig framstår del som oförklarligt hur en regering, som säger sig stå påsmåfolkets sida och som säger sig arbela för jämlikhet, sä länge och sä envistkunna motsätta sig kravet på atl pensionsåldern skulle sänkas och göras likaför alla grupper i samhällel. Inomcenlern upplever vi della som en viktig jämlikhetsfråga. Vi har inte kunnat serättvisan i det syslem vi hiliills haft, ell syslem som inneburit all vissagrupper genom avtal tillförsäkrat sig pensionsräli från , medan däremolhalva befolkningen fält vänta lill 67 är. De som har fält vänta till sisl är demänniskor som på grund av mänga gånger hårda och tunga arbeien och i övriglsvära villkor bäst behövt gå i pension . Allvåra krav på en sänkt pensionsälder haft stöd i breda folklager bevisas bäsl avall den stora LO-gruppen inte ansåg sig kunna vänla på alt regeringennågon gäng i en oviss framlid skulle framlägga förslag om en sänkning avpensionsåldern. Även denna grupp har sedan ell par år lillbaka genom avlal medarbetsgivaren tillförsäkrat sig pension . Motdenna bakgrund kunde man kanske förledas tro alt den pensionsreform vi i dagskall beslula om är av mindre belydelse. Sä är inte fallet. Principen om rällför alla människor all få full pension är fortfarande likaviktig. Vi fär inte lämna någon ulanför. Förövrigl är det också många lönlagare, särskill i tåglönegrupperna, som inte blirlillfredsslällande tillgodosedda genom den STP-pension, särskildtilläggspension, frän 65 är som avtalats pä arbetsmarknaden. De grupperna fårt. ex. inte bostadstillägg. Närnu regeringen efter alla dessa år av hårt motstånd mol våra krav påpensionsålderssänkning titt slut lägger fram en proposition i frågan lycks manändå in i del sista se lill all ikraftträdandet förhalas. Jag här sagl deltidigare men vitt påminna om del. Ifebruari var pensionsålderskommittén klar med sitt förslag om en sänkningav pensionsåldern sä att alla skulle ha rätt titt fult pension . Alla partier i utredningen liksom löntagarorganisationernasrepresenlanler där var ense om alt reformen skulle träda i kraft den 1 januari1976. Del var bara representanten för som villeskjula på reformen. Den senare linjen har accepterats av socialdemokralerna,och . Sommoliv för alt yllertigare fördröja den här jämlikheisreformen har man anförlalt man samlidigl som pensionsåldern sänks vill förbälira möjlighelerna lillalt göra pensionsåldern rörlig. Den bedömning som ulredningen gjorde ifebruari, där man förklarade alt det inte mötte några hinder all reformenträdde i kraft den t - det är också vårt förslag, som nutigger på kammarens bord -, står sig även . Nusäger man också all det behövs lid alt anpassa del nya syslemet titt de gamlaavtalsregterade pensionssystemen. Det aren avtösningsfräga på samma sätt somnär ATP infördes. Denrörlighet vi redan har i del nuvarande systemet kan lika vät till-lämpas i ellsystem där den allmänna pensionsåldern är i stället . Det är påintet sätt nödvändigt all skjula på reformen i avvaktan pä nya och bättreregler för röriighel, t. ex. möjlighet att kombinera del-uttag av pension meddeltidsfiänst. Jag tror att de ledamöter av denna kammare som dellar i dellautredningsarbete är beredda att vittna om svårigheterna alt ta fram de tekniskalösningarna därvidlag. Det är svårt att påvisa atl fram eller äteri tiden skulle ha någon avgörande betydelse för det utredningsarbetet. Vårinställning i fråga om tidpunkten för genomförandel av en sänkt pensionsålderligger alltså fasl. Sånågra ord med anledning av statsminister anförande. Jag vitt erinra omatt del är karakteristiskt för hela politiska hislorta att värtparti har salt uppnåendet av resultat i främsta rummet. Vi har alltid varitberedda atl gå in i sakdiskussioner för alt uppnå lösningar - gärna då ocksåöver partigränserna. Del beskedel gav jag ä vägnar vid denna riksdagsbörjan. Jag anmälde dä - ochjag upprepar det nu - att i detla arbete, i dessadiskussioner och i sådana överläggningar sälter vi gränsen där man kräver avoss alt vi skall överge den poliliska färdriktningen sådan den är fastlagd avvår partistämma och behöriga partiinstanser eller där man kräver av oss att viskall svika värt löfte titt väljarna. Statsministernkom framför allt in pä Hagaöverenskommelsen i sin redovisning av det politiskaarbetel under den gångna . Jag skall inte fördjupa mig i dediskussioner om en sänkt pensionsålder som fördes på utan hänvisar baratill att vi därvidlag hade gett ett besked till väljarna som vi inte kundesvika. När det gäller hela det stora reformpakeiel och dess finansiering såavslöjar jag nog ingen hemlighet om jag säger att det förekom myckel litetdiskussion om all pengar skutte anvisas för alt möjliggöra en sänktpensionsålder, högre pensioner lill alla - bättre pensioner till unga invaliderosv. Isamband med del beslut som vi voterade om var del välheller ingen diskussion om alt man skutte lägga sjukförsäkringsavgiften pänäringslivet enligt den modett som kom titt användning när det gälldefolkpensionsavgifien. Det var väldigt svårt atl finna några partipolitiskamotsättningar därvidlag. Det var för mig inte alts överraskande alt någradebatter i de här två avseendena egentligen inte kom till stånd. Detta beroddesjälvklart pä all företrädare för de olika partierna i olika utredningar hadegivit lill känna att detta var partierna beredda på. Vad som då återstod närdet gällde del här beloppet på i runt tal 8 miljarder var formen förfinansieringen av själva skatteomläggningen, förändringarna i skatteskalan m.m., som vi har beslutat om. Där kom skillnaden fram. Jag skall intefördjupa mig i det heller. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. 6 protokoll 1974. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. vill bara konstalera attdär drev regeringen den linjen atl finansieringen skulle ske genom ett uttagsom har arbetsgivaravgiftens konstruktion. Sedan är del närmasl en rent lekniskdiskussion om man lägger delta uttag på sjukförsäkringen, på folkpensionenetter om man vilt ge en sådan avgift annat namn. En sådan avgift drabbar raktöver, drabbar blint, betyder all förelag som har många anställda i förhållandelill sitt produktionsvärde får en hög avgift. Men vaktslåendei omsysselsättningen - här kommer statsministern och jag till helt skildabedömningar - gjorde alt vi inte ville gä den vägen. Vi föreslog i slällelbärkraftsprincipen också för beskattning av näringslivet. Den principen läggeren bättre grund för all möta påfrestningar i sysselsättningen. Vår princip harockså den fördelen alt man då inte urholkar kommunernas och landslingensskatteunderlag. Ingenting har skell sedan tiden för dessa överiäggningar som idetla avseende har fält mig atl ändra mening. Del är nu icke min avsikt - eftersom vi har tagit bestulet omskatteomläggningarna - atl la upp en debatt i efterhand. Jag har bara motbakgrund av slalsminislerns anförande under denna punkt, där dessa frågor fannsinrymda, velal göra den här deklarationen. Tillsist vill jag med anledning av den förhoppning beträffande framliden somstatsministern uttalade i slutet av sill anförande säga, alt den grundinställningtill det politiska arbetet som jag gav utiryck ät vid denna riksdags böfian harjag fortfarande kvar. Jag vet alt den grundinställningen är myckel djupl rotadi den partigrupp jag företräder och inom centerröretsen. Men jag vilt ocksågöra del tillägget - det är lika nödvändigl alla gånger - att gränsen förvår diskussionsberedskap går där man ställer krav på oss att överge denpolitiska färdriktningen och att svika vårt löfte till väljarna. När sådanakrav reses på oss, då deltar vi icke i sädana diskussioner längre. Men framtitt dit kvarstår vår beredskap att diskutera - nu som lidigare. Hen KRÖNMARK (m) kortgenmäle: I likhel med, förmodar jag, åtskilliga andra av kammarens ledamötersalt jag här och lyssnade med stor andakt och gripenhet till lal.Det var en variation på det sedvanliga lal som statsministern håller i sådanahär sammanhang inför avslutningen av en debatt. Sin vana trogen betygsatte herrPalme givetvis sig själv och de politiska motståndarna. Betyget på var översvallande, och det förstår jag. Man betygsätter alltid sina egnainsatser som förnämtiga. Och det är givet atl det i det här fallet som vanligtblev moderaia samlingspartiet som fick del sämsta betyget. Vi hade bedrivitkonfrontalionspolitik, vi hade åkt snålskjuts, vi hade varit oansvariga - allade uitryck som är så specifika för pariamentariska vokabulär. Detråkar tydligen vara så att ett parti som inte accepterar politikbedriver konfrontationspolitik och har brtsl på ansvar. Den värsta bristen påansvar, enligt , var lydligen atl vi i moderaia samlingspartiet ibörjan ansåg att vi skulle ha ett nyval. citerade , som hade anfört atl väljarna inte hade vatt ett dödläge. sedan att resultatet av den partamen-lartska situationen var gott. - och det somriksdagen genom lottdragning i två väsentliga principiella frågor har fattat beslut, som jag förmodar atl inte är futtl till freds med. Vianser fortfarande att det hade varit det bästa om vi hade haft ett nyval. Låloss vara överens om att den möjligheten nu är försutten och au vi har ett nyttläge. Men om vi hade valt den metoden tror jag att vi hade haft betydligtrenare politiska förhållanden, och vi kanske hade haft väl sä goda förutsättningarsom nu att lösa de politiska problemen. HerrPalme sade alt vi visade förakt för Hagaöverenskommelsen, och vi blev hånadeför atl vi inte dellog i den. Han prisade Hagaöverenskommelsen och sade genom den lagt grunden lill bättre förhållanden för den avtalsrörelse somnu har börjat. Menar verkligen alt lönekraven, omHagaöverenskommetsen inte hade träffats, hade varit ? Eller hur högahade de varit? går löntagarna ut och kräver för att kunnafå en rimlig reallönehöjning. Jag tycker alt betyget pä Hagaöverenskommelsensom molmedel mot inflationen egentligen inte behöver diskuteras. Orsaken tillatt vi inte var med på Hagaöverenskommetsen var den speciella teknik som herrPalme använde sig av i det pariamentariska livet - han tillämpade"lappskrivning" och krävde att alla parlier artigt skulle svara ja påde frågor han ställt. Sedan salt och förhandlade med arbetsmarknadensparter för sig och med de politiska partierna för sig. Hade man lagt uppförhandlingarna pä ett annat sätt, som en verktig rundabordskonferens, kan jagförsäkra atl även moderata samlingspartiet hade varit med om attdiskuiera och försöka fä fram en samlande lösning. Men detta var inte herrPalmes mål i det läget, ulan hans mäl var alt säkra det egnaregeringsinnehavel. hade, enligt vad jag kan förslå, inte detverktiga intresset av att få den samlande lösningen; huvudsaken var atl hanfick en majoritet för sin egen linje. Sedantalade om skatterna och sade att det förslag som antagits avriksdagen skulle vara ett resultat av Hagaöverenskommetsen. Menar finansminister inte hade ägt rum - inteskulle ha lagt fram en proposiiion om justering av skatteskalorna, efler ellförstag från skatteutredningen i börian av året som i sina huvuddelar stöddesav alla de fyra stora partierna? Lätmig bara säga att omläggningen av skallesystemet, innefattande en kraftigsänkning av marginalskatterna, innebär att ni tillgodosett krav som vi frånmoderaia samlingspartiet ställt under en tång följd av år. I 1973 årsvalrörelse sade ni att marginalskatterna inte är något problem - del är den totalaskatten som är av intresse. och regeringen gjorde en helomvändning en månad efler valet, och det betraktar vi med littfredsställelse. Men säg icke alt vi bedriver en konfrontationspolitik när ni i vissa avseenden sä småningom accepterar uppfattningar som Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. redan lidigare drivits avoss pä moderat håll. Vidaresäger med något av förakt i rösten atl moderaia samlingspartiethävdar, all skatterna och skalleiryckel är en infiations-motor. Är det inte så?Är icke elt högt skattetryck en infialionsmotor? Skutte vi ha haft de högalönekrav som, enligl vad som framgick i gårdagens debatt, även finansministernär bekymrad över, om vi inte hade haft de höga marginalskatter vi fortfarandehar, trots all marginalskatterna sänks med från nyåret i delstora flertalet inkomstlägen? Nej,, vi åker inte snålskjuts. Jag tycker att det är något av ettlågvattenmärke i en deball i den demokrali, som med rätla prisar,att sådana littmäten används. Man kan ha olika meloder för alt finansiera olikaförstag, men fördenskull behöver inte så nedgörande omdömen tillgripas. () kortgenmäle: Statsministern talade ganska stillsamt om vad han bedömde somregeringens framgångar. talade också ganska stillsamt om vad hanbedömde som framgångar, särskilt dä i frågan om pensionsåldern. Jagskulle vät kunna hälla ett litet stillsamt tat om arbete för denvalfria, röriiga pensionsåldern, som kommer och som för lönlagarna är detväsentliga. Men denna de-batlomgång antyder också alt del finns en svenskpartipolitisk debatt som är mindre stillsam och mindre redogörande än dessainlägg. Ävenherr Krönmark var ganska stillsam, men negaliv, när han utvecklade sin syn påHagaöverenskommetsen och arbetel föratt undertätta för avtalsparterna all göraen lönerörelse som är förenlig med balansen i den svenska ekonomin. Men herrKrönmark kan vara stillsam här i kammaren, eftersom han har en kör av moderaiapressröster som för ett annat språk och som , månad eflermånad skildrar Hagaöverenskommelsen och del politiska arbeie som låg bakom deni en fullständigt falsk och förljugen dager. Slalsminislerntalade i sitt inlägg ganska allvarligt om alt när han kom hem titt Sverigekändes det som att vara i cyktonens öga, i ett lugn på en myckel oroligkontinent. För mig som gäll här hemma siörre delen av hösten är del som om manblivit betraktad av cyklopens öga, med lanke pä enögdhden hos den moderaiapressen när den stirrar sig fullständigt blind efter del som hände pä ochde politiska konsekvenser som man tolkar in i del. Därför vill jag säga tittopinionsbildarna på detla häll alt det hör titt vanlig politisk anständighetall redovisa vad som fakliskt händer och inte bara en förvanskad bild. Delhör lill den rälla bilden - jag noterar del i all stillsamhet - all folkpartietden dag dä vi bekräftade var det enda parti somgenomgående tillhörde majoriteten i finansutskottets stora belänkande. I dedelar som gällde Hagaöverenskommetsen var vi i majoritet medsocialdemokraterna och har i röstning bekräftat varie punkt Vi håller vårauppgörelser. Men vi var också i majoritet med moderata samlingspartiet ochcenterpartiet pä de tvä punkler där socialdemokratin hade en avvikande mening- det gällde kravet pä översyn av de statliga förvaltningskostnaderna och delgällde kravei på elt infiaiionsskydd i själva skallesyslemel. Det ena togriksdagen med majoritet , del andra har man tagit . Viställer alltså inte upp - som del skildras - för att i förväg gardera någongruppering, ulan vi slätter upp för alt säkra sakfrågornas behandling, för allnå de resultat som vi själva har begärt. Vi tycker alt det vore fullkomligtorimligt atl behandla den svenska bara som en plats för grupperingaroch inte som ett ställe där man skall nå praktiska resultat.