prot · FX0961 · 1974-12-31 00:00:00 — Då vUl jag bara fråga: När ni nu har detta ständigtlevande intresse, varför var ni då inte först med att ta upp de här frågorna iriksdagen? T. o. m. termen dataombudsman, som ni nu är så förtjusta i, äregentligen en socialdemokratisk uppfinning. I de motioner som väcktes 1969 medherr och som första namn talades det om en dataombudsmaneller något annat jämförligt kontrollorgan. Sedan kom man fram till att det varbättre att satsa på en datainspektion, men t. o. m. termen dataombudsman är somsagt från början - i varje fall på riksdagsnivån en socialdemokratiskuppfinning. Det förtjänar dessutom att tilläggas att ert Uvliga intresse förintegritetsskyddsfrågorna åtminstone inte yttrade sig års riksdag.Inget enda folkpartiyttrande var knutet till utskottsbetänkandet övermotionerna, lika litet som någon folkpartist yttrade sig i debatten i kamrarna.Nej, det var i själva verket så att ni först i samband med den stora diskussionsom utbröt i anslutning tiU folk- och bostadsräkningen 1970 kom upp urstartgroparna. Det är den riktiga historieskrivningen. Han vUle inte riktigt acceptera minargumentering om att en decentraliserad datasystemstruktur innebär störreproblem från integritetsskyddssynpunkt än centraliserade lösningar, därdataregistren är placerade på olika håll i landet. Men min slutsats är ganskasjälvklar, därför att själva förutsättningen för länsdatorerna är ju att manplockar in en mängd uppgifter från tidigare centrala register i dem. Då blirdet ju en väldig ansamling uppgifter om enskilda individer, nämligen deenskilda individer som bor i det område som länsdatorn skall betjäna. Finns detdå personer som olovligt kan tappa dessa datorer på information, så blir det juen väldigt negativ effekt från den enskilda människans synpunkt. Det tror jaginte man kommer ifrån. Det blir en mera begränsad effekt om någon bara harmöjlighet att tappa ett enda centralt register. Sedan anser jag att det finns andra skäl som talar fördecentraliserade lösningar, men argumenteringen bör då anpassas efter det. Manbör inte använda felaktiga argument. menade att mitt anförande skulle ge vidhanden att det var rimligt att bifalla reservationen 2, som handlar om utdragför kommersiella ändamål ur dataregister. Jag vill då säga att frågan omoffentlighet och sekretess i samband med dataregister löser man inte vidare brautplockad ur sitt sammanhang. Vad vi behöver är en totalutredning kring de härproblemen, och där håUer ju nu offentlighets-och sekretesslagstiftningskommitténpå och jobbar på offentlighetsfrågorna och sekretessfrågorna. Det är i detsammanhanget man skall angripa det här problemet. Jag tror inte att utdragenför kommersiella ändamål är så besvärande från integritetsskyddssynpunkt somvissa andra utdrag kan vara, där man har andra syften i bakhuvudet. Anslag till datainspektionen, m. m. den 18 aprU 1974 Anslag till datainspektionen, m. m. inte attden kommersiella hanteringen är det största problemet, även om det många gångerkan upplevas negativt av den enskilde individen. Därmed skuUe jag kunna låta mig nöja. Jag viUbara slutligen instämma i uttalande att man inte med en snabbspark skall förpassa offentlighetsprincipen över bord. Så hade jag inte menat imitt förra inlägg här i debatten. Det är ju en ytterst väsentlig sak vidiskuterar. Offentlighetsprincipen är faktiskt en hörnsten i en av de svenskagrundlagarna. Förslaget måste föregås av oerhört ingående resonemang. Därförhar jag ingen annan uppfattning än . Om man här skall görainskränkningar - mycket tyder på att man mäste omformulera offentlighetsprincipen- måste dessa alltså bli föremål för utomordentligt ingående undersökningar. och andra folkpartister har genomsina debattinlägg bevisat sina insatser i datadebatten. Det kan däremot intesägas om i . Hans provokativa inlägg i kammaren äringen märkvärdig insats. Jag har tidigare under debatten sagt att viförväntar oss mycket av samordningskommitténs fortsatta arbete och det förslagdenna har att komma med. Den skall också, såsom ingår i tidigare givnadirektiv, utreda olika strukturella system. Till i vUl jag säga att vi bör kunnavänta med debatten tUls vi får fram ett resultat från utredningen, och då harvi mera underlag för en seriös diskussion. Men utgår från enfelaktig förutsättning när han säger att i ett system med regional dator allauppgifter skall matas in i samma dator. Jag är övertygad om att man kan hitta vägar,med vilkas hjälp man matar in uppgifterna sektorerade. Därmed har man även idetta system byggt in vad som rimligtvis kan göras. Därutöver har mansamordningsnycklarna, vUka utgör en ytterligare integritetsgaranti. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 20 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 250Nej - 76 den 18 aprU 1974 Förberedelser för folk- och bostadsräkning Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 20 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 avherr . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 308Nej - 18 § 10 Förberedelser för folk-och bostadsräkning Föredrogs civilutskottets betänkande nr 20 i anledning avpropositionen 1974:67 angående förberedelser för folk- och bostadsräkning1975, jämte motioner Maj:t hade i propositionen 1974:67 under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden föreslagit atttill Förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 för /75under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1 propositionen hade föreslagits att en allmän folk- ochbostadsräkning borde genomföras om statistiska centralbyrånsförsöksverksamhet rörande nytt insamlingsförfarande och ny produktionsteknikskulle utfalla tillfredsställande. Förberedelser för folk- och bostads räkning 1 dettasammanhang hade behandlats motionerna 1974:1654 av m. fl. (s), 1974:1677 av iHamburgsund (fp) vari hemställts att vid sin behandUng avpropositionen 1974:67 beslutade att hos Kungl. Maj:t begära att en rådgivandegrupp med parlamentarisk sammansättning tillsattes för att föUa planering,provundersökningar och genomförande av en eventuell folk- och bostadsräkning1975, 1974:1678 av herrar ()och () vari hemställts att skulle avslå Kungl. Maj:tsproposition 1974:67 om att skulle anslås för budgetåret1974/75 för förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 samt 1974:1679 av m. fl. (vpk, c, m, fp). 1. beträffandeanslag att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen1974:1678 till Förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 för budgetåret1974/75 under sjunde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av 4 650 000kronor, 2. beträffandeparlamentarisk medverkan att skulle avslå motionen 1974:1677, 3. beträffandespråkundersökning att skulle avslå motionen 1974:1654, 4. beträffandesametillhörighet att skulle avslå motionen 1974:1679. 1. beträffande anslag tillFörberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 av herrar () och () som ansett att utskottet bort hemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1974:1678 skulle a. avslåpropositionen 1974:67, b. avslåmotionerna 1974:1654, 1677 och 1679, (vid bifall till denna reservation förföll utskottetshemställan under 2-4) 2. beträffandeparlamentarisk medverkan av () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1974:1677 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservantenanfört. HerrADOLFSSON (m): Utöver de argument mot en ny folk- ochbostadsräkning som återfinns i reservationen kan ytterligare anföras, attstatistiska centralbyrån insamlar statistiska uppgifter från individer ochföretag i nittioen olika sammanhang. Jag skall bespara kammarens ledamöter enuppräkning av alla dessa nittioen olika sätt som man insamlar uppgifter på. Då har jag ändå icke medräknat de uppgifter som insamlasgenom folkbokföringen och som kommer fram via deklarationer och uppgifter tUlallmänna försäkringen. Vi står nu också inför en ny fastighetstaxering som kommeratt föregås av fastighetsdeklarationer. I dessa deklarationer kommer ytterstdetaUerade uppgifter beträffande fastighetsbeståndet att avkrävas villa-ochfastighetsägarna. Hur människor bor får vi den vägen besked om. Var människorbor vet myndigheterna förut, VUka familjeförhåUanden och vUken utbUdning människor harsamlar man in uppgifter om på andra vägar. Skulle samhället genom en uteblivenfolk- och bostadsräkning detta år gå miste om någon detaU i människors privataförhållanden är säkert ingen olycka skedd. Någon del av människors privataförhåUanden bör tvärtom hållas utanför samhällets insyn. Jag yrkar bifall tUl den reservation undervUken moderata samlingspartiets ledamöter återfinns. Förberedelser för folk- och bostadsräkning I detta anförande instämde herrar i ,och i Vrångebäck (samtliga m). HerrHÄGELMARK (fp): Datamaskinen är en förnämlig maskin medmycket speciella egenskaper. Men hur är det med vår kunskap om datamaskinstekniken?Finns det risk för ett expertvälde? Kommer medborgarna att kunna känna trygghetinför de möjligheter som man med datorerna kan åstadkomma beträffandepersondata? En del har gjorts för att trygga integriteten, men förbättringarkan göras och måste tUlvaratagas. Rädslan för att känsliga personuppgifter skulle komma iorätta händer eller kunna utnyttjas kommersiellt var en av huvudorsakerna tillden våldsamma debatten vid folk- och bostadsräkningen 1970. Av den anledningenmåste det anses viktigt att medborgarna kan känna ett fullständigtförtroende för en ny folk- och bostadsräkning. Det talas i propositionen mycket om att sprida informationtill allmänheten beträffande hur räkningen skall gå till, men ingenting om attlyssna på aUmänhetens synpunkter. Vad kostar insamlingen av dessa uppgifterallmänheten och arbete? Det finns det inga siffror på. anordnarna (SCB) får ge synpunkter på hurblanketterna skall se ut - inte de som skall fylla i blanketterna. Här bordenågon sorts sakkunskap av pedagogisk eller psykologisk art åtminstone få kommatill, om man inte vUl lita enbart på riksdagsmännens bedömning. Det är bra att departementschefen vill göra enprovundersökning innan man sätter i gång med den stora, men då skall provetockså utvärderas av dem som får lov att svara, inte bara av anordnarna. a.måste man noga kontrollera att det är hög kvaUtet på statistiken, vilket intebara betyder att den uppfyller vissa formeUa och matematiska krav, men att deninnehåller vettiga svar på vettiga frågor och är utformad så att den kananvändas i verkligheten utan att deformeras. Tidningen konstaterar att anordnarna av den nyafolk- och bostadsräkningen delar upp vad som är 1970 var en total undersökningi Förberedelser för folk- och bostadsräkning treseparata undersökningar, som sedan samkörs i datacentralerna. Vidare kanuppgifter om civilstånd, bilinnehav, inkomster etc. hämtas från redanbefintliga register hos myndigheterna. Det är här problemet om skyddet för den personligaintegriteten kommer in. Sedan folk- och bostadsräkningen 1970 har en datalaginförts och en datainspektion inrättats. Det har talats om detta här i kammarentidigare . Man framhåller i propositionen att det är angeläget attförberedelserna genomföres i nära kontakt med datainspektionen. Men kan datainspektionen, har den resurser för, att inom ramen avsitt normala arbete i tiUräcklig omfattning föUa, utvärdera provundersökningenoch genomförandet av folk- och bostadsräkningen 1975? Enligt min uppfattning föreligger inte den möjligheten.Datainspektionens uppgift kommer endast att kunna bli sorterande. Man kommer istort endast att kunna säga vad som får medtagas och vad som inte får medtagas.Ett sådant förfaringssätt kan inte vara tUlfredsställande. Det är därförfolkpartiet upprepar sitt gamla krav att en rådgivande grupp med parlamentarisksammansättning skapas för att från nytto- och kostnadssynpunkt,integritetssynpunkt och kvalitetssynpunkt följa planering, provundersökningaroch genomförande av en eventuell folk- och bostadsräkning 1975. Jag yrkar bifall till reservationen 2. genomförs en folk- ochbostadsräkning. Undersökningen ger underlag för regional och planeringvad gäUer bl. a. bostäder, kommunikation och arbetsplatser. Jag tror att ingaplanerare vUl vara utan de uppgifter som undersökningen ger. Vad mankunnat anmärka på är att bearbetningen har tagit och att ikommunerna som bearbetningen pågår planerarna får arbeta pågrundval av gammalt siffermaterial. I motionen 1678 anför herrar och , atteftersom en folk- och bostadsräkning kostar så mycket pengar så skall vi hoppaöver räkning. Jag kan instämma i att det rör sig om stora kostnader,men utskottet finner det ändå angeläget att samhället har tillgång till dennakartläggning . Vi tror också att om vi inte hade dennatotalundersökning, skulle osäkerheten hos planerarna bli så stor att den skulleframkalla lokala undersökningar, som inte skulle bli billigare totalt. Menman skulle naturligtvis då slippa att se en stor siffra i en proposition.Dessutom skulle då kostnader föras över på bl. a. kommunerna, och jag kan inteförstå vem det skulle kunna glädja. Jag kan förstå tanken bakom motionen. Motionärerna utgårväl från att vi inte behöver så mycket underlag för planeringen. Ja, vi kanskeöver huvud taget inte behöver så mycket planering från samhällets sida somförekommer . Vi skulle därför kunna spara in de miUoner som undersökningenkostar. Det är en klar linje. Däremot har jag efter att enbart ha läst motionen svårareatt förstå resonemanget i reservationen av herrar och , somtalar väldigt litet om kostnaderna och mera om de problem som var förenade med folk-och bostadsräkningen 1970, som många människor upplevde som ett ingrepp i denpersonliga integriteten. Samma problem tas upp i folkpartimotionen 1677. Vi harju under eh och diskuterat faran med en avanceraddatateknik och med många ord understrukit att det är vår plikt att slå vakt omden enskilda människans integritet. Därför skall jag inte gå in mera på detutan hålla mig till vad jag här har att tala om, nämligen den planerade folk-och bostadsräkningen. Trots aUt är läget förändrat och förbättrat jämfört med1970. Jag tänker naturligtvis på tUlkomsten av datainspektionen, där det ingårparlamentariker. I folkpartimotionen har man ju krävt att parlamentarikerskall vara med i förarbetet för folk- och bostadsräkningen. Inomutskottsmajoriteten tror vi att de parlamentariker som ingår i datainspektionenkan utföra det här arbetet lika bra som andra, parlamentariker skuUe kunnagöra. Datainspektionen har också yttrat sig över det aktuellaförslaget till undersökning och har ingen erinran. Enligt vad utskottet erfaritsamarbetar datainspektionen och SCB kontinuerligt, och i propositionen anförsatt datainspektionen självfallet skall yttra sig över det slutliga förslagettill folk- och bostadsräkning 1975. Därför anser utskottsmajoriteten attkravet på att parlamentariker skaU ingå i förberedelsearbetet är tillgodosett. Frågorna planeras att inte bli så omfattande i den nyafolk- och bostadsräkningen som de var 1970. Speciellt avser man att ta bort defrågor som då var kontroversiella. Vidare kommer själva förfarandet viduppsamlandet att bli ändrat, så att människor ej behöver känna att de lämnar utuppgifter om sig själva tiU lokala uppsamlare. I motionen 1654 hemställs att den kommande folk- ochbostadsräkningen måtte kompletteras med att invandrarnas språkproblemkartläggs. Det ligger väldigt mycket i den motionen. Många invandrar-kommunersvävar i okunnighet om de olika invandrargruppernas språkproblem. HittUls harvi ju mest tänkt på eventuell svenskundervisning, men har viockså börjat inse betydelsen av att invandrarna får behåUa sitt hemspråklevande; annars är risken att många invandrare inte har något språk alls. Här,är naturligtvis en kartläggning nödvärdig. Utskottet finner det emellertid varalämpligare med en urvalsundersökning, eftersom man på det sättet kan stäUa flerfrågor än i den totala folk- och bostadsräkningen. Vi förutsätter att sådanundersökning tas upp i annat sammanhang. I motionen 1679 hemställs att en fråga om sametiUhörighetskaU ingå i folk- och bostadsräkningen 1975. Vi finner naturligtvis att detskulle vara värdefullt med en räkning av samerna, men vi tror ändå inte atträtta vägen kan vara den stora folk- och bostadsräkningen. Även i detta fallutgår vi ifrån att en undersökning kan göras i annat sammanhang. Med dessa ord, herr talman, yrkar jag bifall tillcivilutskottets hemställan i betänkandet nr 20. Förberedelser för folk- och bostadsräkning den 18 aprU 1974 Förberedelser för folk- och bostadsräkning HerrADOLFSSON (m): Utskottets fru ordförande sade i sittanförande att osäkerheten hos planerarna skulle bU större, om vi inte hadedessa folk-och bostadsräkningar som underlag för planeringen i fråga. Jag vUlreplikera att om tidigare folk- och bostadsräkningar har tjänat som underlagexempelvis för planerandet av bostadsbyggandet, kan man bara konstatera attresultatet är sådant att det inte manar tiU ett upprepande. Jag skall inte ta upp någon bostadsdebatt medherr . Naturligtvis kan vi vara överens om att det har skett mängamisslyckanden i bostadspolitiken, men jag vill inte påstå att de beror på folk-och bostadsräkningen. Genom den har kommunerna ändå fått reda på bl. a.trångboddhet och vunnit kännedom om vad som fattats människor. Därvidlag hardet ändå skett väsentliga förbättringar. Om vi sedan har missat i andraavseenden vill jag verkligen inte lasta dessa undersökningar för det. Men, fru ordförande i civilutskottet, det ärju ändå förvånansvärt att man utöver de 91 andra vägar, som samhäUet utnyttjarför att insamla data om människor och företag, måste ta till det här också. Jagtror att vi förut vet, om människor är trångbodda eller inte. Varför skaU vikosta på på det här .som, skulle jag viljasäga, i första hand kommer att uppfattas av människor bara som någonting somirriterar på nytt, Ukadant som förra gången? Om människor dessutom får klartför sig att detta skattevägen kommer att kosta varje famiU mellan 25 och 50kronor, så blir de inte gladare för det. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av herrar och i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 20 punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar och imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föUanderesultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Förberedelser för folk- och bostadsräkning Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 20punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hägelmark begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 11 Föredrogs betänkanden Nr 6 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1974:1gjorda framställningar om anslag för /75 till domstolsväsendet,m, m, jämte motioner Nr 7 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1974:1gjorda framställningar om anslag för /75 till åklagarväsendet Nr 8 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1974:1gjorda framställningar om anslag för /75 till rättshjälp m.m.jämte motioner Nr 11 med anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:38med förslag till lag om ändring i atomansvarighetslagen (1968:45) jämte motion Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. den 18 aprU 1974 Semester- och arbetstidslagstiftningen m. tn. § 12Semester- och arbetstidslagstiftningen m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 7 i anledning av motioner angående semester- ocharbetstidslagstiftningen m. m. 1 detta betänkande behandlades motionerna 1974:65 av m. (vpk) vari hemställts att hos regeringen begärde förslag om engenerell arbetstidsförkortning att börja genomförasfrån 1975, 1974:161 av m. (vpk) vari hemställts att uttalade sig för en ändring av gällandesemesterlagstiftning innebärande en förlängd semester. 1974:162 av herrar () och i (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde en översyn avsemesterlagens kvalifikationskrav, 1974:212 av i Borlängem. (vpk) vari, såvitt här var i fråga (yrkande A), yrkats A. att hos regeringen hemställde om förslag omomedelbar sänkning av arbetstiden för: 1. kontinuerligtskiftarbete samt för berördaanställda vid storhelgsdrift ett driftsavbrott , 2. två- och treskiftsarbetaretill en sänkt arbetstid, 3. underjordsarbetareen sänkt arbetstid, 4. arbetare inomtransportnäringen sysselsatta i oregelbundet arbete, jämförbart medskiftarbete, en sänkt arbetsvecka, 1974:214 av m. (vpk) vari hemställts att beslutade om slopande avkvalifikationskravet för semester och att anställda berättigadestill semester , 1974:284 av m. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde förslag omförkortning av arbetstiden till för dem som var sysselsattai kontinuerlig drift, 1974:285 av m. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde utredning ochförslag om införande av minimi-semester , 1974:430 av m. fl. (fp) vari hemställts 1. att hos Kungl. Maj;t begärde att denaviserade utredningen för översyn av semesterlagen även gavs i uppdrag attlägga fram förslag om rätt tiU längre sammanhängande ledighet i enlighet med imotionen anförda riktlinjer. målet förarbetstids- Nr 61 den 18 aprU 1974 Semester- och arbetstidslagstiftningen m. m. 2. att uttalade att det långsiktigaförkortningen borde vara sex timmars arbetsdag, 1974:715 av m. fl. (s). 1974:1323 av iBorlänge m. fl. (vpk) vari yrkats att hos regeringen hemställde omförslag att 10 § allmänna arbetstidslagen angående tUlåten övertid begränsadestiU följande stadgande: "När synnerliga skäl föreligger fårarbetarskyddsstyrelsen medge övertid med högst under ettkalenderår" samt 1974:1334 av fru tredje vicetalmannen m. fl. (fp) vari yrkats att hos Kungl. Maj:themställde om utredning angående möjlighet till att utnyttia långledighet(sabbatsperiod) enligt de riktUnjer som angivits imotionen. A. beträffande semesterns längd att skulleavslå motionen 1974:161 och motionen 1974:285, B. beträffande semesterlagens kvalifikationskrav attriksdagen skulle avslå motionen 1974:162 och motionen 1974:214, C. beträffande längre sammanhängande ledighet attriksdagen skulle avslå motionen 1974:430 yrkande 1 och motionen 1974:1334,