prot · FX09138 · 1974-12-31 00:00:00 — Avden redogörelse jag nu har lämnat framgår att det är för tidigt alt säga vartyngdpunkten skall läggas när det gäller att skapa en demokratisk ordning i företagen.Det är mot den bakgrunden det till lagrådet remitteradeförslaget till ny aktiebolagslag skall ses. Förslagetbygger på framför allt aktiebolagsutredningens betänkande. Det innehålleråtskilliga värdefulla förbättringar och kompletteringar jämfört med årsaktiebolagslag. Jag kan nöja mig med att peka på de nya bestämmelserna omvidgad redovisningsskyldighet och skärpt kontroll av att aktiekapitalet betalasin. I stora delar bygger förslaget dock på samma principer som gällande lag.Det är alltså fråga om en begränsad reform som i mycket har teknisk karaktär. Fråganom en utvidgning av det allmännas och de anställdas insyn och infiytande iföretagen föll utanför aktiebolagsutredningens uppdrag. LItredningsförslagethar därför inte kunnat läggas till grund för en mer genomgripandeföretagsdemokratisk reform. Det innebär emellertid inte att det remitteradeförslaget saknar betydelse för strävandena atl öka företagsdemokratin härilandet. Det skulle nämligen bli mera komplicerat atl genomfora djupgåendeförelagsdemokraiiska reformer om man bibehöll aktiebolagslag än vaddet blir om det remitterade förslaget genomförs. Oavsett vilka tekniskalösningar som i fortsättningen väljs för alt genomföra de anställdasmedbestämmanderätt kan de utan större lagiekniska svårigheter byggas in i dennya aktiebolagslagen. De stora löntagarorganisationerna har inle heller velatmotsätta sig att aktiebo-lagsulredningens förslag läggs lill grund förlagstiftning. Påsikt gäller självfallet - där häller jag obetingat med inlerpellanlen - atl denallmänna associalionsrättsliga lagstiftningen inte kan med lystnad förbigå detallmännas och de anställdas intressen i företagen. En genomgripande översyn avdenna lagstifining måste därför komma, och jag räknar med att en utredningkommer alt tillsättas sä snart huvudlinjerna för en demokratisk ordning iföretagen klarnat. går det emellertid inte att skissera ens huvudlinjen ibeslutsprocessen i framtidens förelag. Omlagfäst medbestämmanderätt för anställda i aktiebolag Jag har frågat statsrådet om regeringen är beredd att tillsättaen parlamentarisk utredning med representation också för arbetsmarknadensorganisationer och med uppgift att utarbeta ett nytt förslag tillaktiebolagslag som bygger på principen om lagfäst medbestämmanderätt för deanställda. Jag tackar för svaret, som jag uppfattar som etl försök att svara jaoch nej pä samma gång, som ett försök atl balansera mellan olika ståndpunkterulan att klart ange egen uppfattning. Detsägs all en översyn av lagstiftningen måste komma och alt en utredning skalltillsättas. Svaret är alltså på ett sätt ja. Men i min interpellation menadejag all arbetet på en ny lagstiftning borde börja snart. Statsrådet ingenting om när han är beredd att påbörja en sådan utredning. Det finnsmånga formuleringar i svaret som tyder på atl det kommer att dröja mycketlänge. Statsrådet menar bl. a. alt man inte ens kan skisserahuvudlinjerna i beslutsprocessen i framtidens företag. Man kan inte på siktförbigå frågan, men del är för tidigt atl nu säga hur det bör vara . Detkommer alltså ingen utredning på . Svaret på min fråga är sålunda nej, tyvad jag var intresserad av var vad statsrådet skulle göra nu och under dennärmaste tiden. Dä måste min bedömning bli all regeringen inle kommer atl göranågonting. Det beklagar jag, ty det är nu som arbetet borde börja.Akliebolagsutredningen tillsattes ju 1960. Den lade fram sitt förslag 1971. År1974 remitterade regeringen sitt förslag till lagrådet, och 1975 torde enproposition komma till . Det är av utredningar; det är en myckellång lid. Jagvet inte vad statsrådet menar med "". Kanske betyder det t.ex. . Låt oss anta alt utrednings- och remissarbetet skulle ta lika långlid nästa omgång som denna. Uppdraget för den kommande utredningen är ju störreän för den tidigare, som mera gällde en översyn. kommer det att gälla en nylag, byggd på andra principer och värderingar. Då är vi framme vid mitten av1990-talet innan kan besluta om en ny lag. Det är en myckel lång lid. Låtoss anta alt siklen skulle klarna för statsrådet om ell par år och attutredningsarbetet skulle kunna bedrivas dubbelt så snabbt. Då är viframme . Del är också . Jagvill inte invända mot alt man nu beslutar om en ny aktiebolagslag. Del kan varamotiverat att göra en teknisk översyn, atl på olika punkter Om lagfäst medbestämmanderätt för anställda i aktiebolag bättreanpassa lag till dagens verklighet. Lagrådsremissen innehåller ocksåen del förbättringar jämfört med nuvarande lag. Men det är ju inte någotimponerande dokument som regeringen nu lägger fram - utom möjligen tillomfånget. Lagrådsremissen är på 646 sidor, och del är många sidor för så fåtankar. Det sägs också i lagrådsremissen all förslaget liksomgällande lag gör ett verklighetsfrämmande och föråldrat intryck. Det är sällansom ett statsråd så klart betygsätter sina egna förslag. Det är ett verklighetsfrämmandeförslag, och det är framför allt föråldrat. Jag vill inskjuta atl del inte iförsta hand är utredningens fel. Den arbetade enligl sina direktiv, och denhade inte i uppdrag att göra mera än vad den gjorde. Men debatt och utvecklinggår vidare under ett årtionde. Lagrådsremissen är, som statsrådet också säger, enbegränsad reform som i mycket har teknisk karaktär. Den reformen kan vigenomföra . Och jag medger atl statsrådet har rätt när han säger atl ellbeslut byggt på lagrådsremissen inte behöver fördröja och komplicera arbetet påen fördjupad företagsdemokrati, i vart fall inle nämnvärt. Del som fördröjeroch komplicerar arbetet på en fördjupad företagsdemokrati är alt statsrådetLidbom och regeringen inte nu vill gä vidare ulan bara väntar och ser. Del sägs i interpellationssvaret att de storalöntagarorganisationerna inte har velat moisätta sig atlakliebolagsutredningens förslag läggs till grund för lagstiftning. kanskeen ovan läsare kan uppfatta som att löntagarorganisationerna tycker atlförslaget är bra och därför vill ha del. Den mera vane läsaren vet atl sådanaformuleringar betyder att organisationerna tycker atl förslaget ärotillfredsställande, atl de ändå möjligen kan acceptera det men att de snarastvill ha något bättre. Och så var även fallet. Både LO och TCO var starktkritiska. Låt mig fä anföra ett par utdrag ur TCO:s svar. TCO sägeratt i stället för att främja en angelägen samhällsutveckling mot jämnarefördelning av inflytande mellan kapital och arbete kommer utredningens förslagatt bidra till att konservera ett ur arbetstagarsynpunkt otillfredsställandeförhållande för avsevärd lid framåt. TCO motsätter sig alt utredningensförslag, i de avsnitt som berör inflytandefrågorna, genomförs i den föreslagnautformningen. Sammanfattningsvis anser TCO det vara synnerligen angeläget attdessa frågor utreds. I motioner 1971 och 1972 begärde också atl ensnabbutredning med parlamentarisk representation och företrädare för arbetsmarknadensparter skulle tillsättas med uppgift atl lägga fram förslag till sädanaändringar i aktiebolagslagen och eventuellt annan lagstifining som ger deanställda rätt lill medbestämmande och insyn. Folkpartietsförslag liksom TCO:s förslag avslogs. skall jag inte mera kritisera statsrådet för attnågon utredning inte tillsattes 1971 eller 1972. Det tjänar inte mycket till.Men gäller det att inte försitta chansen. ge ett klarare besked än i interpellationssvaret: Måste dagens löntagareräkna med att vänta till mitten av eller lill 1990-lalet på enverklig arbetsdemokrati? Statsrådet har fortfarande chansen att isamband med att propositionen framläggs tillsätta en utredning. Kommer han attla chansen eller hur länge måste vi vänta? Detfinns ett par skäl till att jag uppehållit mig vid tidsaspekten, ett par skältill att utredningen bör tillsättas . Ett är att utredningsarbetet kommer altta tid också i den kommande omgången. Del är komplicerade lagfrågor det gäller.Del handlar också om attityder, värderingar och debatt - en debatt som måstefortgå . Del handlar också om utbildning av tusentals löntagare. Ellannat skäl är all en utredning om särskild bolagsform förde mindre företagentillsätts . Det är mycket som talar för alt man i den bolagsrätlsligalagstiftningen bör göra en skillnad mellan de större och de mindre företagen.Förhållandena är så olikartade, och i mindre företag måste man finna andraformer för insyn och medinfiytande. Men det är rimligt att man samtidigtöverväger hur lagstifiningen skall utformas för större och för mindre förelag. Jagvill avslutningsvis beröra ett par avsnitt i statsrådet svar och dåförst ange utgångspunkten för milt och mitt partis engagemang i den här frågan. Detär rikligt atl det har skett en glädjande utveckling påarbetsdemokratins och arbetsmiljöns områden. Vad gäller arbetsdemokratin ärman dock fortfarande i ett inledningsskede, och det gäller nu att gå vidare. Defortsatta insatserna bör främst inriktas på två områden, dels den enskildessituation i produktionen, dels representation för de anställda i beslutandeorgan inom förelag och förvaltning. Det gäller bl. a. att avskaffa föråldradeformer för arbetsgivares rätt alt leda och fördela arbetet, att vidareutvecklastyrelserepresenlationen för de anställda och alt ge dem en medkapitalägarna likvärd ställning. Folkpartietslandsmöte sade bl. a. att en förändring av aktiebolagslagen varnödvändig. En utbyggnad av arbetsdemokratin bör inriktas på alt deanställda fär en med kapitalägarna likvärdig ställning. Formerna förarbetsdemokratin är och måste vara olika i stora och små förelag. Därmed harfolkpartiet klart angett sin principiella inställning, sin målsättning för detföretagsdemokratiska arbetet - att arbetsdemokratin måste inriktas påatt de anställda skall få en med kapitalägarna likvärdig ställning. Motden bakgrunden delar jag inte statsrådet uppfattning i slutet avinterpellationssvaret, att del inte ens går att skissera huvudlinjen ibeslutsprocessen i framlidens företag. Men det går alt skissera huvudlinjen.Vår huvudlinje är alt de anställda i större företag skall få en medkapitalägarna likvärdig ställning. Vad del nu gäller är all utreda hurbeslutsformerna skall se ut och hur arbetsdemokratin bör utformas också i demindre företagen. Det finns en annanformulering i svaret som jag har studerat ingående. Omlagfäst medbestämmande -rätt för anställda i aktiebolag Om lagfäst medbestämmanderätt för anställda i aktiebolag talar omdet allmännas och de anställdas intressen i företagen. Jag har funderat överden formuleringen. - det allmännas och de anställdas - kan naturligtvisvara en tillfällighet. Men del kan också ligga en tanke bakom, och då vill jagha en annorlunda formulering. Ett företag utgörs ju av de anställda och avkapitalägarna. Det är deras inbördes relationer, baserade pä en likvärdigställning, som en aktiebolagslag eller vad den nu skall heta bör reglera. Detallmännas intressen och inflytande bör regleras genom annan lagstiftning. Statsmakternaskall inte della i företagens beslut. Jag måste fråga statsrådet om handelar uppfattningen all del är de verksamma i företagen - och inle staten - som inom de ramar statsmakternadrar upp skall vara med och bestämma i företagen. anförande andades en iver atl påskynda utvecklingen moten bättre företagsdemokrati, och det är naturligtvis en mycket sympatisk iver.Hans anförande andades också oro över atl regeringen skulle vara senfärdig ochmindre angelägen än och hans parti att driva utvecklingen i riktningmot demokrati i företag och arbetsliv. Det är naturligtvis en helt obefogadoro. Föratl ge stöd åt den egna oron manade fram skuggorna frånakliebolagsutredningen: 1960 tillsattes utredningen, 1971 presenterade densitt betänkande, 1974 blir det lagrådsremiss och 1975 får vi kanske enproposition - det kommer alltså att ha tagit . Om nu delta gigantiskalagstiftningsarbete inte leder lill någonting av intresse på delföretagsdemokratiska området, vilken tid kommer det då inte alt ta, sedan manväl har startat, att fä fram en helt ny typ av lagstiftning som verkligenåterspeglar de anställdas berättigade krav på en med kapitalet likvärdigställning i företagen? Jagtror att vet att jag inte är någon stor anhängare av den typ avutredningarsom aktiebolagsutredningen representerar. Dessa årtal - det hållerjag med om - är en eländets litania, och jag betraktar dem som etthistoriskt monument över en lagstiftningsmetodik som vi förhoppningsvis aldrignågonsin skall återvända lill. Denna metodik innebär alt man anförtrorutredandet på politiskt viktiga områden ät professorer, juridiska experter ochrevisionsexperler och låter dem klara sig på egen hand decennievis, det innebärett utredande där den högsta ambitionen är den tekniska perfektionen och denformella juridiska rättslikheten i . Jag har tillräckligt många gångervänt mig mot den typen av lagstiftning som självändamål för att vid det härlaget kunna göra anspråk på atl bli trodd på mitt ord när jag säger att jagicke har någonting till övers för den. I den mån jag har någon möjlighet attpåverka det, skall den nya utredning av företagsformerna som så småningommåste komma till stånd läggas upp pä ell annat sätt, fä ett annattidsperspektiv och en annan politisk inriktning. En 600 sidor tjocklagrädsremiss, där man här och var får leta med lupp genom mångahundra sidor för att hitta några mera betydande nyheter är inle någon anslåendesyn. En del förbättringar finns del, och vi är glada över dem. - Därmed må nogvara sagt om denna lagstift-ningsprodukl och dess bakgrund. Sinoro för all vi skall vara senfärdiga knyter också till jag intevarit beredd atl säga: tillsätter vi en parlamentarisk utredningom de nya företagsformerna. Jag tror inle att det finns någon skillnad mellanherr Mundebos inställning och min i sakfrågan. Däremot finns del en skillnad iattityd, och vi kan söka förklaringen lill vad den kan bero på. Jag tror atlden sammanhänger med atl vi har olika uppfattningar om vad direktiven för enutredning i ett så viktigt politiskt ämne måste innehålla. Jag skulle hälla medherr Mundebo om att vi borde tillsätta en sådan utredning om vi vari den situationen att vi kunde säga: Vi behöver en helt annan aktiebolagslagoch säkert också en helt annan föreningslag. Att utarbeta en sådan lagstiftningär en stor och viktig uppgift som måste startas sä fort som möjligt. Vitillsätter ett antal förståndiga människor att grubbla över delta. Möjligenkunde vi också tillfoga atl ledstjärna för det utredningsarbetet skall varaatt de anställda skall ha en med kapitalet likvärdig ställning, åtminstone ide stora företagen. Därmed skulle vi alltså ha fått till stånd en utredning meduppgift atl åstadkomma äen före-tagsdemokratiskl tillfredsställandeföretagsstruktur. Kunde man klara det så enkelt, skulle jag hålla med herrMundebo om atl vi borde tillsätta utredningen . Jagtycker emellertid inte att detta är rikligt tillräckligt, framför allt inte motbakgrund av vad vi i andra sammanhang i stor endräkt företagit oss. Del pågåren försöksverksamhet med styrelserepresentanter för de anställda. Enutvärdering av den försöksverksamheten är till och med beordrad. Vi har ettförslag liggande om arbetslagarkonsulier. Det kommer antingen att leda tillförhandlingsuppgörelse eller till lagstiftning. Det har också karaktären avförsöksverksamhet med arbelstagarinfiy-tande. Vi väntar alt i januari nästa årfrän arbetsrältskommitlén fä ett betänkande vilket kan komma all betyda mycketför det företagsdemokratiska arbetet. Vi vet inte riktigt säkert vad detbetänkandet kommer att innehålla och än mindre hur de lagar kommer alt se utsom det betänkandet utmynnar i. Men vi vet en del: vi vet alt viinte har gjort utvärderingen av försöksverksamheten med styrelserepresentanter,att vi inte har fått arbetstagarkonsulterna på plats och alt vi inle har settvad arbetsrältskommittéen föreslår. Jag skulle inte bli förvånad, om det skullevisa sig att dess förslag går ut på atl möjligheter öppnas att genomkollektivavtal inom företagen tillskapa nya organ, som fåren betydandemakt ivissa frågor, kanske över ett vidsträckt fäll. Men i så fall står vi inför grundfrågan:Hur skall vi kunna åstadkomma den nya företagsstrukturen? Och vad kommer altvara det väsentliga? Blir den väsentliga basen förhandlingslagstiftningen ochde nya organ - kanske varierande efter olika branscher och olika typer avföretag Omlagfäst medbestämmande -rätt för anställda i aktiebolag Omlagföst medbestämmanderätt för anställda i aktiebolag -som kommer att instiftasavialsvägen, eller blir det hela mer eller mindre en fråga om att tillskapa denya organen, skräddarsydda, direkt i lagen? Innan man vet svaret pä såelementära frågor tycker jag del är litet svårt att skriva direktiven för en nyaktiebolagsuiredning. Jaghar ingenting emot att i möjlig mån och så tidigt som det någonsin gårförbereda den utredning som måste komma , och så fort si-luaiionenklarnat och vi vet efter vilka huvudlinjer vi skall gå fram -i vilkenutsträckning vi vill lösa frågan genom förhandlingar och avtal och i vilkenutsträckning vi vill göra det genom lagstiftning - skall vi skriva direktiv,som skall gå ut pä en klar och otvetydig maktställning för löntagarna,jämbördig med kapitalet, till en utredning som skall sikta till alt nå resultatinom så kort lid som det rimligen går. HerrMundebo försökte locka mig in på ytterligare en debatt här om vad jag i enpassus i mitt skrivna och distribuerade interpellationssvar kunde ha åsyftatnär jag talade om hur det allmännas och lönlagarnas intressen i företagel skallåterspeglas. Del ligger inga djupa funderingar bakom della, , mendet är etl faktum alt det finns en debatt kring företagsstrukturen också frånden synpunkten, att man ibland påpekar att det är företagets verksamhet som detgäller. De anställdas intressen i förelaget skall självfallet tillgodoses istörsta möjliga utsträckning, men det finns ju också andra intressenter - detfinns konsumentintressen och det finns sysselsättningsiniressen i vidsträcktaremening och annat, som kommer med i bilden. ställs i debatten frågan: Ivilken utsträckning skall dessa andra intressen komma lill tals i självaföretaget och beslutsprocessen där? Vi är inte främmande för atl den fråganredan har ställts, också i anslutning till den försöksverksamhet som riksdagenhar beslutat om. Vi har ju redan offentliga styrelserepresentanter i vissatyper av företag, stiftelser och holdingbolag. Det var aktuellt iutredningsförslaget, fastän del den gången inle genomfördes, att införaoffentliga slyrelserepresentanter i vissa produktionsförelag -det är möjligtall det är en tanke som kan återkomma. - Det var alltså inte meningen att dennapassus skulle tas som utgångspunkt för alt blåsa till stor strid när jag här talarom det allmännas och löntagarnas intressen, utan det var bara en liten erinranom debatten kring företagsstrukturen. Både och jag känner väl tillatt den debatten förekommer. Jag måste medge atl jag är oroad över att det likväl kommeratt dröja rätt länge ipnan detta utredningsarbete kommer i gång och kanfullföljas och slutföras. talade om alt del så småningommåste komma en utredning. Jag tycker att statsrådet mot bakgrunden av dettidigare långvariga förhandlingsarbetet, mot bakgrunden av krav frånlöntagarorganisationerna och från politiska partier - jag vill erinra om attfolkpartiet vid fiera tillfällen har krävt etl målinriktat utredningsarbete pådenna punkt - borde vara angelägen alt få i gång etlutredningsarbete, som med hänsyn till frågans karaktär ändåmåste ta en rätt . Min oro kvarstår alltså för alt dagens löntagareinte kommer att få vara med om ell arbetsliv som innebär en verkligföretagsdemokrati. Skall vi klara denna fråga milt bör vibörja ett målinriktat utredningsarbete . Jagär också en smula oroad över formuleringen i slutet av interpellationssvaretom det allmännas och de anställdas intressen vid förelagen. Statsrådet visserligen atl det inle låg några djupa funderingar bakom formuleringen,men uppenbarligen fanns det tankar av en typ som oroar mig en smula. För mig ärdet centrala frågan om kapitalägarnas och de anställdas likvärdiga ställning iföretagen, hur vi skall styra förelagen och ordna förhållandena påarbetsplatserna. Min oro på den punkten kvarstår alltså. Omlagfäst medbestämmanderätt för anställda i aktiebolag iStockholm (s): När man hör intresse för och djupa engagemang i de företagsdemokratiskaproblemen blir man smått imponerad. Jag vill gärna göra en deklaration,innebärande att det knappast är från det parti som representerarsom vi från de fackliga organisationerna är intresserade av att få någraförslag. Den bakgrund som har i dessa frågor, den syn som vid fleratillfällen har kommit fram, lämpar sig inte som bakgrund för utspel i dessafrågor. Viföljer med mycket stort intresse utvecklingen när det gäller inflytandet iföretagsledningen, vilket den här debatten ju närmast berör. Och vi tror inteatt del finns någon som helst anledning att ställa sig bakom krav av del slagsom har fört fram . Tvärtom finns det all anledning atlavvakta erfarenheterna frän nu pågående försöksverksamhet, som syftar till atlge underlag för överväganden på detta område. Jagär glad över formulering i slutet på interpellationssvaret. Detär direkt nödvändigt att ge besked om att del ingalunda kan bli så i framlidenall lönlagarnas inflytande blir likvärdigt med kapitalägarnas pä bekostnad avatt samhället ställs utan inflytande över vad som händer i företagen. Jag ochmänga med mig kan exempelvis inte tänka oss atl man i de privata affärsbankernabyter ut kapitalägarnas makt när det gäller kredilflödena mot makt förbanktjänslemännen. Vi tycker alt skillnaden i del avseendet är alldeles förliten. Inflytandet i en rad olika institutioner och samhällsintresset att varamed och bestämma produktionsutvecklingen även i industriella företag kommersannolikt alt innebära långtgående krav på att även samhället skall få möjlighetalt direkt i företagen vara med och styra. Detär min bestämda uppfattning att den försöksverksamhet som pågår och deöverväganden som sker inom LO i nära samarbete med det socialdemokratiskapartiet kommer att leda fram till idéer om hur frågorna skalllösas i framliden. Då kommer vi också att fä den bästa lösningen, det är jaghelt övertygad om. 6Riksdagens protokoll 1974. Om lagfäst medbestämmanderätt för anställda i aktiebolag I detta anförande instämdeherr i (s). Efter i inlägg kan jag falla migmycket kon. Närjag lyssnade på andra inlägg fann jag en kolossal envishet istämman. Det finns människor som trivs med att vara nervösa och oroliga, ochdet är möjligt all tillhör dem som trivs med del. Jag tycker attde sakliga motiven för hans oro borde ha varit ordentligt skingrade. Delär inte vår avsikt all pä något sätt göra någonting som kan fördröja arbetetmed företagsdemokratin, och vet mycket väl att det ärfackföreningsrörelsen, LO och TCO, och del socialdemokratiska partiet som går ispetsen för dessa ansträngningar. Vi välkomnar allt stöd vi kan få frånfolkpartiet och andra håll i det arbetet, men försök inte skapa bilden av en socialdemokratisom förhalar och försöker tvinga löntagarna att vänta lill mitten av 1980-taleteller någonting sådant. Och försök inte haka upp en sådan motivering pä detfaktum att vi säger att vi vill vänta ett tag med det tekniska arbetet med attgöra en r\y aktiebolagslag som stämmer överens med en modern intressentsyn. Tainte det till intäkt för något slags reformovilja från vår sida. Etl reformarbeteav betydelse bedrivs redan i den försöksverksamhet som pågår, iarbetsrältskommitlén och på många håll. Det är min övertygelse alt även när detgäller atl hitta fram till en modern aktiebolagslag kommer visnabbast fram om vi tillsätter en utredning om den lagstiftningen i detögonblick vi är färdiga att ge bestämda direktiv, när del finns enutkristalliserad politisk vilja, när vi vet i vilka former löntagarna skallgöra sitt inflytande gällande i olika företagsorgan och på olika nivåer.