prot · FX0934 · 1974-12-31 00:00:00 — Utan att närmare gå in påfrågan om skatte- och sociaUagstiftningen betonade vi, att det framstod som ennaturlig och angelägen uppgift för familjelagssakkunniga att i sitt fortsattaarbete klarlägga förhållandena i dessa avseenden. Fjolårets proposition omändringar i byggde ju på famUjelagssakkunnigas delbetänkande.De sakkunniga fortsätter sitt arbete för att utreda frågorna om äktenskapetsekonomiska rättsverkningar, och de kommer enligt uppgift att ta upp spörsmålenom neutralitet meUan oUka samlevnadsformer i den lagstiftning som härdiskuteras. I fjolårets proposition berördes även dessa frågor, ochföredragande statsrådets principiella uppfattning var att man vid utformning avregler om skatter och sociala förmåner i möjligaste mån borde undvika att gereglerna ett sådant innehåU att människor förlorar på att vara gifta eUer-vinner på att skiljas. I fjolårets utskottsbetänkande uttalades att man inte medfog kunde hävda att äktenskapet diskrimineras, men man framhöU att äktenskapeti vissa situationer har försteg, i andra situationer i viss mån får ståtillbaka för annan samlevnadsform. Resultatet förklarades av svårigheterna attför varje lagstiftningsområde finna lämpliga och lätt konstaterbara kriterierför att ange om äktenskapsliknande samlevnad föreligger eller inte i det enskUdafaUet. Utskottet avstyrkte motionen och utgick från attfamUjelagssakkunniga vid sitt utarbetande av förslag tUl ändrade regler föräktenskapets ekonomiska rättsverkningar skulle komma att undersöka hur dessaregler förhåller sig tiU annan lagstiftning som ekonomiskt påverkaräktenskapet. Denna skrivning i fjolårets betänkande tillgodosåg i stortsett kraven på denna punkt i centermotionen. I ett särskilt yttrande i fjolpoängterade representanter jämte utskottets dåvarande ordförande,folkpartisten , när det gäller allmänna syn- punkter påäktenskapet vikten av att man i dessa frågor försöker uppnå en neutralitetmellan olika samlevnadsformer. Vi har att ta ställning till enpartimotion från med samma yrkande som . Utskottsmajoriteten,som alltså består av de fyra övriga partiernas representanter, hänvisar tillfjolårets uttalanden och beslut av och finner att inget nytt harinträffat som föranleder ändrat ställningstagande. Jag vUl betona vikten av att de frågor som här har tagitsupp verkligen kommer att lösas. AUa riksdagspartier synes vara ense om attskatte- och sociallagstiftningenbör utformas så, att neutralitet på dessa områden uppstår mellan olikasamboendeformer, såsom det framhölls i uttalande . Vi har inte nu anledning att begära en särskild utredningom de här frågorna. En sådan skulle ju knappast påskynda klarläggandet av deproblem som vi viU ha belysta. I stäUet bör vi invänta resultaten avfamiljelagssakkunnigas fortsatta arbete och se den kartläggning av dessaproblem som de kommer att göra. Med dessa ord, herr talman, yrkar jag bifaU tiUlagutskottets hemställan. Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet HerrWINBERG (m) kort genmäle: Jag vUl beröra tre punkter helt kort. För det första: Det här påståendet att äktenskapetdiskrimineras är inget som moderata samUngspartiet har hittat på, utan det harframkommit i åtskUUga yttranden. Jag hänvisar till flera remissinstanser somyttrade sig över famUjelagssakkunnigas betänkande Familj och äktenskap I. För det andra; Det sägs ibland att äktenskapet när detgäller de ekonomiska konsekvenserna har både för- och nackdelar. I och för sigkan det ligga någonting i det, men det intressanta här är väl ändå att för-ochnackdelar kommer vid olika tider och under olika förhållanden. Man kan integärna begära att ungdomar skall och vi vet att de inte gör det heUer sittaoch väga för och emot och kanske gifta sig därför att vad som direkt ochomedelbart framstår som någonting negativt eventueUt skulle kunna bU en fördeli framtiden, om vissa förutsättningar uppfylls. För det tredje: När det gäUer familjelagssakkunnigasvidare arbete är det väl ändå så, att de har tUl uppgift att utredaäktenskapets civilrättsliga verkningar i olika sammanhang men inte dessskatterättsliga och socialrättsliga verkningar. Just med hänsyn tiU dedirektiven menar vi att man inte gärna kan förvänta att familjelagssakkunnigakan komma att föreslå någonting direkt i den här frågan. i (c) kort genmäle: I vad gäller vikten av att undanröjaeventuell diskriminering i ena eller andra riktningen är det enighet mellanoss som företräder majoriteten och reservanterna i den här frågan. Det framgårtydligt av utskottsskrivningen både och . För del visas detklart och tydligt av den partimotion som vi väckte och det särskildayttrande som sedan fogades till utskottsbetänkandet och som jag även berördenågot i mitt inlägg. Frågan gäller hur vi skall få de här problemen kartlagda.I uttalande , som utskottsmajoriteten ju hänvisar tiU ,förutsätts att famUjelagssakkunniga skall kartlägga dessa frågor, och enligtuppgift kommer de att göra detta. Vi tror att vi bäst och snabbast får de härproblemen klarlagda genom de åtgärder som familjelagssakkunniga vidtar. Åtgärder för att ultdanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet FruSUNDBERG (m): Frågan om diskriminering av äktenskapet harganska stora möjligheter att bli en form av följetong här i . Motbakgrunden av den situation som råder för unga människor nedgången iäktenskapsfrekvensen osv. har man i en önskan att inte diskriminera de ickegifta i många fall slagit över åt andra sidan och åstadkommit förordningar ochlagar som i och för sig kan uppfattas som diskriminerande för äktenskapet ochde gifta. Men frågan är om tiden inte är mogen att i stäUet tala omotillbörligt gynnande av sammanboende, när man bedömer de här frågorna.Dåvarande statsrådet svarade på en interpellation här i kammaren 1972,och hennes interpellationssvar har blivit något av en bibel försocialde:mokraterna i denna fråga. hänvisade tiU dettainterpellationssvar , och detsamma gör lagutskottet i sitt andrabetänkande . På s. 2 i betänkandet citeras vad utskottet skrivit 1973:"Det framstår också för utskottet som självklart att man vid utformningenav regler om skatter och sociala förmåner i möjligaste mån bör undvika att gereglerna ett sådant innehåll att människorna förlorar på att gifta sig ellervinner på att skiljas eller vice versa." Ja visst, men att detta är svårt innebär ju inte att manhar, som jag bedömer det, gjort några särskUt stora ansträngningar för attklara problemet. har vi t. ex. fått möjlighet tUl bostadstillägg förbarnlösa hushåU. Det innebär att ensamstående eller samboende eller giftanumera har rätt tUl bostadstUlägg. När skickade ut bestämmelsernaför det här året konstaterade man och tog också ställning tiU att det ivissa fall förekom samboende. Som underlag för beräkningen för gifta skallgivetvis ligga makarnas gemensamma inkomst. Här kan man inte ha en rättsliglUcställighet mellan samboende och gifta, eftersom barn saknas. Då säger man istäUet att i fall av samboende skall den ena parten räknas som inneboende. Ett Utet exempel. Två makar, av vUka den ena inte tjänarså mycket medan den andra har en hög inkomst, har naturligtvis ingen möjlighetatt få bostadstillägg när de är gifta med varandra. Vi förutsätter att de istället är samboende och att kontraktet för lägenheten tecknas av den som låga inkomsten. Låg inkomst och ganska hög hyra ger henne jag ber ortiursäkt att jag använder det pronomenet här möjlighet tUl bostadstUlägg. Omhon sammanbor med någon som har högre inkomst är han inneboende, och det lärinnebära att hennes mkomst skall räknas upp med per år.Hon får fortfarande bostadstillägg. Det är något nytt som har hänt sedan statsrådet svaret på den nämnda interpellationen. I fråga efter fråga kommer dettaproblem om samboende och äkta makar upp. Det är kanske riktigt att detdiskuteras i . Vi kommer nämligen att bilda två läger, där det enaklart anser att vi skall slå vakt om äktenskapet så till vida att man i allafaU icke skall bli missgynnad genom att gifta sig. Det tycker jag är en mycketanspråkslös begäran. Från moderata samlingspartiets sida måste -vi i fråga efterfråga konstatera att vi inte kan få gehör för detta vårt krav. Det har blivit inne att inte gifta sig. Jag vUl inte pånågot sätt lägga moraliska eller andra aspekter på frågan om äktenskap eller inte äktenskap.Men genom mitt arbete i famUjelagssakkunniga har det blivit fuUständigt klartför mig, om jag inte visste det av tidigare erfarenhet, herr talman, attäktenskapet är tiUkommet för att underlätta samlevnaden meUan makarna och föratt underlätta deras situation i det stora samhället utanför famUjen. Det ärdärför en önskan hos mig att hjälpa de unga människor, som vUl häUa samman förUvet, att ingå äktenskap. Då är det också en del av mitt politiska ansvar attse till att det inte innebär att de får det sämre i något avseende. Jag skaU be att få göra en travestering avvad skrev 1933 i sin diktsamling i tjugonde seklet. Hanskrev: "Att gifta sig - man är väl inte dum, vi ämnar ha vår frihet ibehåU." Men eftersom jag hör tiU dem som menar att trohet och sådant inteär beroende av de yttre formerna, så anser jag att det här är enfrihetsfråga. I stället påstår vi som ämnar rösta för reservationen: "Attgjfta sig - man är väl inte dum, vi ämnar ha vårt välstånd i behåll." Detär tyvärr så många av dagens ungdomar måste resonera. Jag hade inte tänkt delta i den häröverläggningen, men när jag hör min kamrat i familjelagssakkunniga, fruSundberg, kan jag inte låta bli att reagera mot den bUd av debatten som . säger att det här kommer att bli enföljetong, och att det finns två läger. Det ena lägret, där hon placerar sigsjälv, beskriver hon så här; Det är vi som vUl gynna äktenskapet så tUl vidaatt man inte skaU missgynnas genom att gifta sig. Detta är således fruSundbergs läger. Men vad tycker då det andra lägret enligt ? Detfick vi inte höra. Det är ju ingen som anser att man skall missgynnas genomatt gifta sig. Situationen är om jag skall ge min bUd av debatten att å enasidan har vi uppfattningen att man varken skall missgynnas eller gynnas genomatt gifta sig, utan att skatte- och sociallagstiftning så långt det ärpraktiskt möjligt skall utgå från den faktiska situationen. Ä andra sidan harvi fra läger, som väl egentligen innerst inne håller med om detta,men som tycker att det är politiskt matnyttigt att driva en kampanj på tematatt äktenskapet är diskriminerat, och som därför kommer att göra detta till enföljetong. Sä tror jag det verkliga läget är och så kommer det nog tyvärr attvara här i ännu ett bra tag. Ty det här området är snårigt det ärsvårt att skingra missuppfattningarna när de nu har uppstått. Var och en som har sysslat med detta och det har ju fruSundberg gjort vet att i vissa avseenden är de gifta sämre ställda och iandra avseenden är de bättre ställda. Om man gör något slags ekonomisktotalbild tror jag att man närmast kommer fram tiU att totalt ekonomiskt settär äktenskapet gynnat, bl. a. på grand av 1 800-kronorsavdraget vidbeskattningen, som slår igenom eftersom det är så många som kan utnyttja det. säger att i sin önskan att inte diskriminerade icke gifta har man slagit över och genomfört reformer somotillbörligt gynnar de icke gifta. I vUka sammanhang sker det? De tvä exempelsom nämnts här gäller sådant som vi varit ense om tidigare: den faktiska Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet Där är det ju inte så att man har mfört någrabestämmelser för att gynna de icke gifta, utan det är gamla sakersom man nu successivt håller på att försöka komma tUl rätta med. Det står i reservationen att "den sjunkandeäktenskapsfrekvensen i helt övervägande grad måste ha sin orsak i att ungdomenblivit alltmer medveten om att skatte- och sociaUagstiftningen är utformad så,att äktenskapet i många faU diskrimineras". Enligt reservanterna måste detalltså vara av denna orsak som äktenskapsfrekvensen har sjunkit. Om nu fraSundberg, som är sakkunnig på området, tänker rösta för reservationen skullejag vilja veta: Var finns beviset för att det är detta som är den dominerandeorsaken till att äktenskapsfrekvensen har sjunkit? Jag har intresserat mig förde här frågorna i samma utredning som under omkring fyra är, ochjag har ännu inte stött på något sådant bevis. FruSUNDBERG (m); och jag har gemensamt försöktatt i vår utredning få fram just bakgmnden och orsakerna till den nedgång iäktenskapsfrekvensen som har konstaterats och som fortsätter. Men av politiskaeUer andra skäl har vi ännu inte fått fram det materialet. Däremot är det ochdet vet när det gäller t. ex. de studerande helt klart att ettmycket viktigt skäl för många av dem att inte gifta sig är studiemedlensutformning. och jag har dessutom fått tillgång tUl vittnesbörd somklargör att den saken spelar en betydelsefuU roU. Jag vUl emellertid personligen deklarera att jag inte ärövertygad om att det spelar en avgörande roll som det står i reservationen.Och orsaken till att jag inte tror det sammanhänger med mitt svar på herrRomanus' fråga; VUket är det andra lägret? Det andra lägret, , äralla de som viU riva ner det bestående samhället och som ser äktenskapet ochden gifta familjen som ett hot och som en del av borgerligheten i dess gamlabemärkelse, dvs. de unga radikala, vänstergrupperna osv. De utgör det andralägret. Och mellan de båda lägren förs det en kamp om vUken äktenskapetsställning är i samhället . Jag tror inte att är omedveten omatt det råder en sådan kamp. När man lyssnade till ' inlägg i övrigt kundeman få den uppfattningen att han ville yrka bifall till reservationen, eftersomhan talade om den snårighet och de svårigheter som finns på detta område. Vadman begär i reservationen är ju en utredning för att klarlägga dessa saker.Därför tycker jag det är märkvärdigt att de som är klart medvetna om vUketenormt problem vi här rör oss med motsätter sig utredning för att klara uppfrågorna. Därför var jag något förvånad över att inte yrkadebifall tUl reservationen vid lagutskottets betänkande nr 2. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Fm sade alldeles riktigt att vitillsammans har strävat efter att få medel för att undersöka orsaken tiU dennedåtgående äktenskapsfrekvensen. Jag hoppas också att vi kommer att få demedlen. Och det kan väl vara begripligt från mina utgångspunkter, eftersom jaginte vUl göra något tvärsäkert uttalande om vad som är orsaken. Men att fruSundberg begär pengar för att göra en sådan undersökning, om hon stöderreservationen, förstår jag inte. Där är man ju redan på det klara medlösningen. Reservanterna har redan uttalat att man vet vad som är dendominerande orsaken tiU att äktenskapsfrekvensen har gått ned. Visserligen sadefru att hon inte helt instämmer med vad som sägs i den meningen, menden är central för hela reservationen. Det är ju den som ni bygger hela erkampanj på. För de studerande är studiemedlens utformning en mycketviktig orsak, sade . Ja, det kan jag också tänka mig, när detgäller människor som direkt kan se hur mycket de förlorar i studiemedel på attgifta sig. Men såvitt jag vet finns det inga belägg för den saken. Den uppsatssom har gjorts på juridiska institutionen i stöder inte denna teori. Sedan undrade varför jag inte stöderreservationen. Som jag sade gör jag inte det, därför att den är ett led imoderata samUngspartiets osakliga kampanj på temat att vi här har att göra meden diskriminering av äktenskapet. Om ni i stället hade sagt: Låt oss kartläggahela denna fråga, så att vi kan ta bort både sådant som innebär endiskriminering av äktenskapet och sådant som diskriminerar dem som bortUlsammans utan att vara gifta - ja, då hade det inte blivit någon reservation.Då hade det inte blivit två läger. Då hade vi sluppit hela denna följetong, ochdå hade vi säkerligen funnit att vissa problem skaU utredas avfamUjelagssakkunniga, att t. ex. studiefinansieringen skall lösas i sittsammanhang, att problem som gäller skatterna skall lösas i skatteutredningenosv. Gör inte detta till en fråga om utredningsteknik, fruSundberg. Här är det fråga om en politisk kampanj, som ni bedriver på mycketosaklig grund! Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet FruSUNDBERG (m) kort genmäle; Jag vUl inte låta detta sista uttalande avGabriel stå oemotsagt. Om kände till vårt agerande när detgäller familjelagstiftningen sedan långt tillbaka i tiden - långt före den tiddå kom med i - skulle kunna hitta en klar,entydig linje i det. som själv är folkpartist åtskilligafolkpartister delar vårt synsätt - beskyller oss för att gå ut med någonform av ny poUtisk aktivitet i dessa frågor. Denna kampanj är inte politisktbetingad annat än så tiU vida att våra väljare har rätt att få veta varmoderata samlingspartiet står i dessa frågor, och det är vi inte rädda för atttala om, även om vi då av beskyUs för politisk osaklighet. Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Jag menar inte alls att ni är rädda för attbedriva den här kampanjen. Ni tror naturligtvis att ni har nytta av den. Iverkligheten vet nog alla som har följt den här pohtiska debatten att denstartade med upptäckt av den sjunkandegiftermålsfrekvensen och hans tolkning av den, som återfinns ireservationen, nämUgen att orsaken tUl att människor slutat gifta sig är att detror att de förlorar ekonomiskt pä giftermål. Man behöver inte bedriva någonhistorieforskning för att se att den här kampanjen är en ganska isoleradföreteelse, som pågätt . Moderata samlingspartiets ståndpunkter i sak i denna frågaär flytande och svåra att få grepp om. Ena minuten säger ni att det föreliggeren diskriminering av äktenskapet, andra minuten säger ni att vad ni egentligenvUl ha är ett gynnande av äktenskapet, men det skall tydligen bara innebära attdet inte skall diskrimineras. Om man går in på de olika sakfrågorna tror jagatt många folkpartister är ense med många i moderata samlingspartiet. Det jagvänder mig mot är försöken att göra ideologi av det och bara tala om desammanhang där äktenskapet är diskriminerat och inte om de sammanhang däräktenskapet är favoriserat, t. ex. 1 800-kronorsavdraget. säger att "det andra lägret" utgörsav några radikala vänstergrupper som vill riva ned det bestående samhället ochsom ser äktenskapet som ett hot mot sin revolutionära strävan. Ja, men det ärju inte dem ni debatterar med här i kammaren. Här är det fråga om partier somanser att social- och skattelagstiftningen skall utformas så att man tar hänsyntill den faktiska situationen. Vänder ni er mot dem, måste ni också ta upp ochdiskutera sakfrågorna. Vill ni ta bort det särskilda stöd som finns t.ex. för ensamslående föräldrar och som, om det missbrakas, kan uppfattas som endiskriminering av äktenskapet? Ni måste alltså ge er in i en konkret debatt omvad ni vill göra. Men det går liksom inte riktigt in i den kampanj som herrBurenstam startade. () kort genmäle; Det ärjust för attklara ut dessa saker som vi viU ha en utredning. HerrHAMMARBERG (s); Jag hade inte tänkt lägga mig i den härträtan, men alldenstund jag tillhör majoriteten i utskottet fann jag anledningatt ta till orda när beskrev "det andra lägret". Jag vUlerinra om vad utskottet säger i sitt betänkande: "Enligt utskottets meningborde dock eftersträvas att skatteregler och bestämmelser om sociala förmåneröver huvud taget får sådant innehåll att de inte påverkar kontrahenternas valav samlevnadsform." Det stämmer rätt dåligt med den beskrivning fruSundberg gav av "det andra lägret"; hon talade om vänsterelement ochliknande. Fra sade i sitt första inlägg att vi håller påatt skapa ett otillbörligt gynnande av de sammanboende. Det är nog bara i ettfåtal fall man sätter sig ned och gör en ekonomisk kalkyl och med utgångspunkt i denbeslutar sig för om man skall bli sammanboende eller om man skall gifta sig.Jag tror att det är helt andra kriterier som avgör vUken ställning man tar tillsamboende eller äktenskap. Jag tror att det är en samvetsfråga för mångamänniskor, och vi har anledning att respektera de människornas tankegångar. Omde vUl välja den samlevnadsform som de tycker stämmer bäst överens med derassamvete skall de få göra det. Vi skall också sträva efter att ordna vårtsamhälle så att det är neutralt i förhållande tUl samlevnadsformerna. () kort genmäle: Jag viU gärna instämma i på neutralitet. Det ärjust det vi vUl ha. Men jag begärde ordet för att svara på det om det andra lägret. Jag klargjorde att denna kamp, för det kommer att bhen form av kamp, kommer att fortsätta i samhället och därmed också återspeglasi - därför att det från vissa radikala vänsterelement drivs en klarpropaganda gentemot äktenskap och famUj. Jag har inte sagt att de som här interöstar på reservationen skulle tillhöra den vänsterfalangen. Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet Fru tredjevice talmannen (): Det finns vissa tillfäUen här i närman har stora svårigheter att rösta på något av de alternativ som ligger påbordet. Jag måste säga att den debatt som förts här inte har gjort sakenlättare. Såsom sade finns det en mening i utskottsbetänkandetsom är mycket riktig och bra. Där heter det att man bör eftersträva "attskatteregler och bestämmelser om sociala förmåner över huvud taget får sådantinnehåll att de inte påverkar kontrahenternas val av samlevnadsform". Men det är helt riktigt, som det sagts idebatten, att det -om man skaU komma fram till något i den riktningen - interäcker att Uta tUl famUjelagssakkunniga, eftersom de inte har rätt enligt sinadirektiv att ta upp alla de frågor som här är aktuella. Därför skulle jagegentligen vilja stödja utredningskravet som finns i reservationen, men det somdå skapar betänkligheter är att man där i stället bara talar om diskrimineringav äktenskapet, när vi vet att det i aU vår lagstiftning förekommerdiskriminering i olika riktning ibland av äktenskapet och ibland avicke-äktenskapet. Om man verkligen skall komma framåt måste man få bort allaslag av diskriminering. Jag tror att äktenskapet är och kommer att vara dennaturliga samlevnadsformen. Men de övriga samlevnadsformerna är också tillåtna,och då är det nödvändigt att ordna det så att det inte förekom.merdiskriminering i någon riktning. När vi som allra hetast diskuteradesambeskattning eller icke sambeskattning, införde vi från vårt häll denindividueUa principen. Det blev till slut i varje fall ett steg på väg motindividuell beskattning. Men det skedde först efter stor kamp inte minst motsådana som finns företrädda i reservationen . Men det finns mycket kvar att göra, och det är omöjligtatt föra denna debatt om man inte tar fram de olika diskrimineringar somfortfarande Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet Viskall inte blunda för att t. ex. gifta fortfarande har möjligheter att göra detsärskilda avdrag, som talade om, men också att utnyttja t. ex.kapitalskatteavdrag, försäkringsavdrag och avdrag för underskott iförvärvskälla som dessutom är en aUdeles ovanligt stor skatteflyktsmöjlighetsåsom våra regler tillämpas . Sådana avdragsmöjligheter gäller för giftamen inte för ogifta. Om vi gjorde en rensning i lagstiftningen skulle inteänkepensionen förekomma i fortsättningen, eller också skuUe den finnas kvar,men vid sidan om den skulle också ogifta som tar hand om föräldrar och syskonoch sjuka barn få en pension motsvarande änkepensionen. Detta är anledningentill att från dessa utgångspunkter har föreslagit en allmän egenpension.Folkpensionen skulle inte utgå på det sätt den gör , utan vi skulle fåindividuell folkpension osv. Jag delar helt uppfattningen att någonting behöver görasåt frågan, men jag tror att man kommer helt snett, om man bara talar omdiskriminering av äktenskapet diskrimineringen går åt olika håll. Kan mandäremot enas om att i all lagstiftning gå in för den individuella principen,tror jag att man är på rätt spår. Jag begärde ordet när debatten mellan herrRomanus och ' pågick som mest. Det är klart att det blev litetförvirrande att höra två ledamöter av en statlig utredning drabba samman på detsättet.