prot · FX09144 · 1974-12-31 00:00:00 — Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning () kortgenmäle: På några punkter kan jag instämma i herr vice utskottsordförandensanförande. Jag håller helt med om all utbildning är nyckelordet i vårtsamhälle just nu och atl en väl utbildad arbetskraft är en av förutsättningarnaför att vi skall kunna fortsätta välståndsökningen. Ungefär sä föll orden. Dethade kanske varit mindre av problem på vissa arbetsplatser, om man hade tänktpå detta redan för något tiotal år sedan i stället för atl nu i efterhand börjaintressera sig för yrkesutbildning. Vidareskall jag gärna instämma i all del hade varit bättre om tagen trätt i kraft den1 . Vad sade på den punkten innebär ju alt hantillstyrker reservationen 6, och det tackar jag för. Jag vet atl de synpunktersom framförs där ansågs välmotiverade vid utskottsbehandlingen, just med tankepä önskemålet att skapa möjligheter att förhandla om de här frågorna. Låtmig sedan också säga alt det absolut inle varit meningen all urholka lagenssyfte. Tvärtom, jag intedde milt första anförande med alt säga alt syftet medtagen är gott. Men den skall göras sådan atl den kan tillämpas på lämpligt sätläven av de mindre och medelstora förelagen. Det kanske dessutom hade varitönskvärt med etl litet långvarigare utredningsarbete. Snabbheten är detingenting atl anmärka på, men det hade måhända inte skadat om man haft någotbättre förankring i näringslivet och om man funderat litet på vad några av dehär tagparagraferna kommer alt förorsaka för problem för en det av de mindreoch medelstora företagen. Jag sade i mitt tidigare inlägg också att detta hade 5 protokoll 1974. Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning varit önskvärt ur deanställdas synpunkt. Tag som exempel ett arbets-kraftsintensivi serviceföretag,där man kanske med kort varsel blir ulan verkmästare. Man lar inte enverkmästare ur luften, ulan då blir del problem. Detär sådana saker som vi har velat påpeka med dessa motioner och med detremissyttrande som har avgivits av hantverks- ochindustriorganisation, för all lagen just skulle kunna bli lätt tillämplig ävenför mindre och medelstora företag. Såsnart vi talar om dessa frågor vill göra gällande att vimisstror fackföreningarna. Vi misstror inle alls fackföreningarna. De är juredan skyddade i lagen om fackliga förtroendemäns ställning pä arbetsplatsen. () kortgenmäle; kringgår problemet, och jag kan väl i och för sig haförståelse för all man, om det är en brännande fråga, i stället tar upp enannan fråga som kanske är lättare att diskutera än den diskussionen egentligengäller. Därigenom tror man sig kanske kunna slinka ur greppet. Denfråga som vi lagit upp i vår moiion är orimligheten i alt en enskildarbetstagare skall vänla innan han över huvud taget får gå lill domstolför all få sin ledighetsansökan prövad. Det har vi sagt är orimligt. Där behövsen ändring. Vi vill anpassa lagen lill de förhållanden som gäller i övrigt pådet fackliga området. Jag vill fråga : Är det här en känsligpunkt? Vill med sin' lystnad på denna punkt måhända medge attdel behövs en ändring i delta avseende. Det skulle jag i så fall vara tacksamför, men då lycker jag att skulle säga del. Attvi därtill vill ge samma rätt till en arbetsgivare som lill en arbetstagarenär det gäller all nyttja det instrument som samhället har givit i form avdomstolsprövning, tycker jag är en så självklar liberal, för all inte sägaallmänmänsklig sak, att den knappast behöver ifrågasättas. Del gör man ju inieheller i lagen, eftersom man där i fråga om tvister angående tillämpningen avlagen eller avtal som trätt i lagens ställe fastställer det tolkningsföreträdesom framgår av 11 i;, nämligen att den berörda lokalaarbetstagarorganisationens mening skall gälla till dess att tvisten harslutligt prövats. Det betyder, , "slutligt prövats idomstol". Detta är en rimlig liberal rätt, och den tror jag inte vibehöver diskutera. Men alt vissa arbetstagare skall behöva vänta två är innande får möjlighet alt påbörja den utbildning som de har begärt ledighet för,menar jag är orimligt. Emellertid är det möjligt alt jag kan få tolka herrFagerlunds tystnad pä det sätiet alt del finns en liten springa på dörren somvi kanske tillsammans kan öppna och pä sä sätt få ett bättre förhållande. (vpk) kortgenmäle; tog upp vår syn på arbetsdomstolen och menade att visatte större tillit till arbetsdomstolen än till den fackliga organisationen.Detta måste jag bestämt tillbakavisa. Jag vill påstå all talarmot bättre vetande när han säger något sådant. Han känner med all säkerhet tillvår ståndpunkt i samband med lidigare behandling av lagförslag omarbetsrällslvisiers lösande, då vi yrkade ett helt nytt rättsförfarande. Attvi nu i vår motion och reservation yrkar all den enskilde skall ha möjligheteratt gå till domstol redan efter sex månaders väntetid är nalurligtvis delvisbetingat av att det finns arbetsplatser där facklig organisation saknas. Dåläggs heta bestämmanderätten på arbetsköparen att först efter två respektiveett år få frågan prövad. Det finns ju också olika slag av fackföreningar. Endet är siarka, och där behöver man inte hysa några större farhågor för alldenna fråga inle skall kunna skötas på ett riktigt sätt. Men del finns ocksåsvaga fackföreningar - fackföreningar som har fastnat i en starksamarbetsideologi och som skutte kunna fatta beslut som över huvud tagel intesammanfaller med den enskildes uppfattning i fråga om rätt ti)) iedighet förstudier. Del är på grund av de synpunkterna som vi vill ha denna rätt skyddad itag. Närdet sedan gäller i fråga om arbetsköparens rätt attuppskjuta ledighet för studier anser vi att vi har haft förtroende förfackföreningarna eftersom LO och flera fackförbund har uttalat sig för två, treeller . ABF, som måste betraktas som arbetarrörelsensstudieförbund, anser all är och föredrar två . SAF däremot har begärt att ledigheten skutte få uppskjutas sextitt . Propositionen tillgodoser således SAF:s yrkande och inte denfackliga rörelsens. Lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning () kortgenmäle: Till först: Jag har aldrig sagt att det hade varit bra omlagen uppskjuiils lill . Jag sade all del hade varit önskvärt att manhaft litet på sig, men jag anser att det är viktigt att lagen träderi kraft redan från så alt den kommer i full tillämpning den 1juli. Sedanär jag fortfarande lika överraskad av att inte har någon somhelst reservation om de små och medelstora företagen. Han säger att man bordehaft ett uppskov. Kanske det är på det viset atl om man bara skjuter på dennafråga , så klarar man sig en lid till. Intresset kan intevara särskilt stort. HerrEkinge har en fantastisk polemiseringskonsl. Han sade all jag försöker kringgåproblemet och att jag tog upp en annan fråga. Del hade varit intressant om herrEkinge pekat på någonting av det jag har talat om som inie är med i erreservation. Jag har tagit upp de följder som ni pekat på i reservationen. Nisäger att ni skjuter fram den enskilde arbetstagaren, men faktum äran ni larifrån arbetarorganisationerna deras Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Del är ettfaktum som ni inte kommer ifrån, och jag kan inte begripa hur detta hänger ihopmed ert tal om närdemokrati. Sedandetta med arbetsdomstol, . Det är just kunskapen om vad ni föruthar sagt som gör mig betänksam. Jag frågar än en gång: Är det de fackligaorganisationerna som är så dåliga? Ja, säger ju att del finnsvissa siarka fackliga organisationer som klarar det här. Sedan finns det enmassa svaga organisationer som inte kan ta ansvaret och beslutanderätten. Detpåståendet får stå för räkning. Jag känner inte till någotsådant utan anser alt den svenska fackföreningsrörelsen är den starkaste somfinns. Det är därför vi kan lägga dessa uppgifter på fackföreningarna. Menjag kan ge en erkännande, och det är att man alltid kan diskuteraom det skall vara eller 4 och 16 eller vilka tal som helst.Men jag vill säga: Ta inte ifrån fackföreningarna bestämmanderätten. De är såstarka att de klarar den. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Först säger att jag inte har reserverat mig specielltför de mindre och medelstora förelagen. Men, , vi har avgivitell sakligt remissyttrande, och vi hade verkligen förväntat oss alt regeringenhade tagil något mera hänsyn till den vid utformandet av propositionen. När mantalar så väl om de mindre och medelstora företagen i andra sammanhang, på olikasammankomster, t. ex. i eller eller var det nu kan vara,lycker jag alt det hade varit önskvärt alt man verkligen tagil denna hänsynbåde i detta och i många andra fall. Underdet gångna årel har vi ungefär fåll en ny lag att rätta ossefter utan all man i respektive lagar lagit nämnvärd hänsyn till de påpekandensom gjorts från vårt häll. Närdel gäller dagen för ikrafUrädandet, , vill jag säga att hade manägnat litet mera tid och intresserat sig något mer för utbildningsarbete innandenna lag skrevs, kanske man rent av bl. a. hade kunnal undvika del somutskottet måste ta upp på s. 15 i betänkandet, där vi som självsade gjort en viss justering. Slutligen kanske jag får uttala den förhoppningenau vi skall få ett något lugnare år när det gäller nya lagar så att vi inte varfjortonde dag skall få en ny lag även nästa är. Vi behöver faktiskt inomnäringslivet och inte minst inom den sektor som jag representerar en liten pausvad beträffar nya lagar. Vi måste hinna sätta oss in i de många nya lagar somvi redan fått, få dem atl fungera och kanske - under kommanderiksdag - få justering på de punkter där lagarna inte är utformade så att detblir samma möjligheter för del lilla förelaget som för det stora att driva sinverksamhet. () kortgenmäle: berömmer oss i för vårt arbete med närdemokratin, och dettackar jag givetvis för. Det är inte bara som har uppfattatvärdet av vårt arbete för närdemokratin. Jag lovar all vi skall fortsätta. Ävendet vi nu diskuterar, , är en bra uttryck för närdemokrali. Vadär bättre närdemokrati än när den enskilda människan får litet mera infiytande,litet slörre möjligheter att påverka sin egen situation och bättre möjligheteratt bedöma om man skall utbilda sig eller inte? Det är del frågan gäller, ochdet ligger hett i linje med vårt krav på närdemokrali. Såtycker att jag har en fantastisk argumeniaiionsför-måga när jagfrågar om anser att två är är en lämplig väntetid. Det är baradel jag efterfrågar. har två gånger haft möjlighet att svara ochhar dessutom ytleriigare en möjlighet. Därför vill jag upprepafrågan: Tycker atl det är bra alt den enskilde arbetstagarenskall vänla innan han har möjlighet all över huvud lagel få någonprövning av sin hemställan om ledighet för studier'' Är det bra? Det är denfråga jag har ställt, och den står fortfarande obesvarad. Lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning HerrHALLGREN (vpk) kort genmäle: Det är lätt, , att med bara några få ordvändningar ändrapå vad man har sagt. Jag sade inie att del finns en massa svaga fackföreningaroch några starka; jag sade att jag är säker på alt där fackföreningarna ärstarka kommer de att klara den här frågan, men det finns också ställen därfackföreningarna är svaga, och där kommer del inte att gå så bra. Det är titelskillnad på det. Eftersom inte riktigt har förståttvårt ställningstagande till arbetsdomstolen vill jag ytterligare redogöra fördet. Vi har begärt etl helt nytt rättsförfarande när det gäller lösande avtvister på arbetsplatser, och i det sammanhanget kommer också dennalagstiftning att inneslutas. Del innebär alltså all del alltid skall finnasöverklagningsrätt; det finns inte i arbetsdomstolen. Det innebär vidare attfrågan skall handläggas på ort i det län där man är bosatt, så alt man slipperåka för att få saken prövad. Dessutom innebär vårt krav i denna frågaatt alla arbetare skall ha kostnadsfri rättegång i alla frågor som berörtvister i arbetslivet. Då är det alldeles klart att vi har underkänt arbetsdomstolensom rättsinstans och menar alt man skulle ha någonting helt nyti. Därför bordevi naluriiglvis inle pådyvlas alt vi sätter större tillit till arbetsdomstolenän till fackföreningarna. Vi har ju yrkat på ett helt nytt rättsförfarande, sominnebär slopande av arbetsdomstolen. fs) kortgenmäle: säger att jag berömmer folkpartiei för närdemokrati. Närjag nämner all bedriver en propaganda omkring närdemokrati, somjag inte begriper en enda dugg av, tar han det tydligen som direkt beröm. Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Numenar atl reservation är ett bra uttryck förnärdemokrati. Jag upprepar vad jag sade: Skall det bli linjen i företagsdemokratin,då förstår jag vad ni menar med närdemokrati. För vad föreslår imotionen, och även ? Jo, den enskilde får ingenting att säga till ommot arbetsgivaren. De sex månaderna slår kvar. Men arbetstagaren skall intekunna lita på att hans egen organisation beviljar ledigheten och avgör fråganmed all den rättvisa som är möjlig. Det är uttrycket för folkpartietsnärdemokrati, har sagt här . Ingen makt för den anställde motarbetsgivaren, men makt mot organisationen skall han kunna ha. Jagsade lill att man kan diskutera och det blirtillsammans 2 är. Jag sade också atl man -kan ta . Vad jag villpoängtera är emellertid att fackföreningen här har fått möjlighet lill ellverkligt inflytande. Om det sedan skall vara dessa 16 eller 18 månader kanalltså diskuteras. Såtill resonemang om starka och svaga fackföreningar. Om det finnssvaga fackföreningar, , kan vi inte gemensamt försöka an göra demstarka? Den här lagen ger ju företräde för fackliga studier. Kan vi inte kommaöverens om att det också är ett led i strävandena att, om det eventuellt finnssvaga fackföreningar, göra även dem siarka? Jag litar på att de svenskafackföreningarna klarar lagen bra, lill båtnad för de anställda i företagen. Herrtalmannen anmälde att herrar Ekinge och anhållit att till protokolletfå antecknat att de inte ägde rätt lill ytleriigare repliker. Jag vill inleda med alt slå fast att inrikesutskottet i denövergripande frågan om artDetstagares rätt till ledighet för utbildning stårförhållandevis enigt. Det har också utskottet beskrivit genom att i inledningenav betänkandet framhålla: "Utskottet hälsar med tillfredsställelse attKungl. Maj:i nu lägger fram ett lagförslag som tillgodoser del grundläggnadekravet frän arbetslagarna om rätt till ledighet för studier." Däremotråder det delade meningar i vissa detaljfrågor och om tidpunkten för lagensikraftträdande. Vi från har till alla delar biträtt propositionensförslag om rätt för anställd lill ledighet för utbildning. Det enda undantagetgäller det initiativ som ulskoltet begagnat sig av beträffande motionensförslag om arbetstagare som avbryter sin utbildning och vill återgå till singamla arbetsplats. Utskoitets vice ordförande har ju redovisat den ändringen,och jag skall inte upprepa det. Jag skall inte heller gå in så mycket påmoiionens enskildheter. Utskottets ordförande har också redovisat vad vi somföreiräder utskollsmajoritelen har haft för synpunkter när det gäller demoiioner som fogats till utskottets betänkande. Menpå en punkt vill jag i alla fall deklarera min åsikt, nämligen beträffandeturordningsreglerna. Jag tror inte på den utveckling som be- skrivits i reservationen4. Reservanterna befarar atl exempelvis en välutbildad person som önskar deltai facklig utbildning skall prioriteras före en långutbildad. Min uppfattning ärdensamma som har deklarerat, nämligen alt de fackligaorganisationerna inte kommer att föra fram överdrivna ledighetskrav. De kännersäkert sitt ansvar när det gäller att fördela uibildningsutrymmet mellan defackligt verksamma och de icke fackligt engagerade medlemmarna. 1detta sammanhang vill jag också understryka all den fackliga verksamheten intedrivs av sig själv. För att man skall kunna bedriva fackligt arbete krävs delkunniga representanter, och detta i sin tur kräver givetvis utbildning, som gerstyrka och säkerhet åt den fackliga verksamheten. Enviktig och , som jag tycker, förnuftig regel i lagförslaget är, somhar poängterats här tidigare, den öppenhet lagen präglas av när det gällertillämpningen. Lagen föreslås i betydande omfattning bli dispositiv, så attden genom kollektivavtal kan anpassas till förhållandena på olikaarbetsplatser. 1den politiska debatten framhålls ofta från olika partiers sida nödvändighetenav att människan i sitt förhållande till arbetet känner att uppgiften ärmeningsfull. Jag vill därför betona del stora värde i vidaste bemärkelse sommånga arbetstagare kommer alt uppleva genom sin nya möjlighet att förverkligaen kanske gammal dröm om utbildning eller studier. Det nya är just trygghetenatl få återkomma till det arbete man tillfälligt lämnat. Jag tror att denna nyamöjlighet känns myckel meningsfull för många arbetstagare. Jag tror också atträtten lill ledighet för studier innebär en möjlighet för väldigt många iarbetslivet att förverkliga önskemål om personlig utveckling. Denna lag kommerav många människor att upplevas som en stimulans i arbetslivet. Manskall visst inte blunda för att det kan uppstå tittfättiga problem på vissaenskilda arbetsplatser. Mitt intryck av lagförslaget är dock att helaarbetsmarknaden - då räknar jag in såväl arbetstagare som arbetsgivare -kommer alt få nytta av lagen . Med detta korta anförande har jag velal ge lill känna centernsslåndpunkt i fråga om arbetstagares rätt lill ledighet för utbildning, och jagber an få yrka bifall lill inrikesutskottets hemställan på samtliga punkter. Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning () kortgenmäle; Jag är lilel förvånad över alt och därmed - föreställerjag mig - cenierpartiet, som i regel brukar säga sig vara mycket välvälligtinsiälli till de mindre och medelstora företagen, uttalar sådantillfredsställelse över detta lagförslag, trots att de önskemål som framförtsav de seriösa organisationerna på området inte har tillgodosells. Menjag begärde inle ordet närmast för au säga del, utan vad jag vill påpeka är attherr Stridsman liksom upprepade gånger sagt all man inle iroratt del kan vara någon risk för att den fackliga utbildningen här skullefavoriseras på något sätt. Det har jag också sagt Nr 144 -jag har fullt förtroende för fackföreningarna..Men dä frågar man sig; Fredaeen den Varförskall det skrivas in i lagparagrafer att man skall favorisera dem? 13december 1974 ' frågan vore det intressant atl få svar på. Lag om arbetstagaresrätt till ledighet för utbildning () kortgenmäle: Jag vill inleda med att än en gång citera vad ulskoltet säger - någotsom alltså även står bakom. Det heter överst på s. 9 ibetänkandet: "Utskottet hälsar med tillfredsstättelse att Kungl. Maj:t nulägger fram ett lagförslag som tillgodoser det grundläggande kravet från arbetstagarnaom rätt till ledighet för studier." Detär med utgångspunkt i detta som jag utvecklat syn på frågan. Och jagmåste säga atl det är inte på del här området, , som vi fråncentern menar att vi kan förbättra klimatet för småförelagsamheten i landet.Nej, det är inte genom alt bromsa utbildningsmöjligheterna för de anställdasom företagarna får det bättre. Vår linje när det gäller att stimuleraföretagsamheten är att föra en aktiv näringspolitik som förbättrarförutsättningarna för speciellt småföretagen. Jag kan nämna kredit- ochinvesteringspolitik, produktionsrådgivning, hjälp lill utveckling av nyaprodukter, stöd till teknisk utveckling och forskning, exportfrämjandeåtgärder, företagaruibildning och stöd lill företagarföreningar. Attdet behövs förstärkningar i alla dessa hänseenden råder det väl enighet ommellan oss och . Men vi anser absolut inte att man skall bromsamöjligheterna för de anställda atl få den ledighet för utbildning som det härgäller. () kortgenmäle: sade att vi vill bromsa utbildningsverksamheten, mendet är inte fråga om det. Ulskoltet har ju skrivit, och jag själv inledde mittförsta anförande med att säga detsamma, att det är berättigat och önskvärt attvi får en sådan här lag. Syftet med den är gott. .Menlagen skall kunna tillämpas även av dearbelskraftsintensiva mindre ochmedelstora företagen. Jag föreställer mig att , som har sysslatså myckel med småföretagsamhet, förslår vilka problem som uppstår när man t.ex. på en bilverkstad med tio anställda mister sin verkmästare under viss tid.Då får man svårt att klara sig, eftersom det sannolikt inie går att genast fåtag i annan kunnig arbetskraft för en begränsad tid. harlidigare framhållit att det är problem med den väl utbildade arbetskraften . Ellervi kan se på en tandläkare som blir av med sin tekniker. Var skall han få lagpå en ny tekniker för . Här i går det kanske,där det finns laboratorier, men del går inte uie i landsorten eller i deområden vilkas talan så ofla för. Där kan det bli problem. Ochdet är de problemen som jag har lagit upp i min motion och försökt tala för häri dag. Vi har också lidigare i vårt remissvar tilldenna proposition pekat pä de problemen. Inteminst med tanke på den välvilja som regeringen och talesmän för partierna dåoch dä på möten och i andra sammanhang visar den mindre företagsamheten har vivelat få lagen justerad på några punkter, sä att den kan komma ocksåsmåföretagarna till godo. HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Jag sade ju i mitt huvudanförande au del kan uppslå vissa svårigheter.Jag erkänner del. Men jag kan inte bortse från helheten i lagförslaget. Den gerde anställda en möjlighet som många kanske har gått och drömt om under ettlångt arbetsliv, nämligen att kunna ta ledigt och förkovra sig. Alt kunna göradet med bibehållen trygghet är en dröm som de nu kan förverkliga. Här kan detkanske också vara fråga om personlighetsutveckling, och det är något som ivarje fall vi frän värt parti inte vill gå emot. Sedanvar det ett intressant exempel detta med verkmästaren som tar ledigt. Men,snälla , inte känner sig väl en verkmästare vid ett litet förelaglivegen! Det går inte att tvinga honom att stanna kvar. Han slutar väl ändå.Del blir ju kontentan av det hela. Dessutom kan den där småföretagaren kanskefå tag på en annan verkmästare som har just den utbildning det gäller, och dåkan ju föreiagei dra nyiia av den. Vi får inte bara se på minusfakiorerna idetta fall. De människor som utbildar sig kommer ju tillbaka till arbetslivet.Om de inte kommer till sin tidigare arbetsgivare, så kommer de lill en annan,och dä kan denna nya arbetsgivare dra nytta av den utbildning som vederbörandehar genomgått. Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning I motionen 1938 har i och saml jag själv hemsiälli om att den lag som vi kommer att antaskall träda i kraft , alltså inle redan vid instundandeårsskifte. liknande yrkande finns i motion 1937. Huvudmotivetför vår motion har varit alt ge arbetsmarknadens parter skäligt rådrum förförhandlingar pä såväl central som lokal nivå i syfte all genom kompletterandekollektivavtal göra lagen lättare att praktiskt tillämpa. Jag är angelägen omalt understryka att detta motiv i sin lur vilar på vår i grunden myckel positivainställning till lagens syfte, och jag vägar tro att kammarens ärade ledamöterhar klart för sig alt dei inte föreligger några som helst principiellaolikheter i uppfattningar mellan parterna på arbetsmarknaden rörande behovet avgod utbildning både före och under de yrkesverksamma åren. Närdet gäller an infoga särskilt längre avbrott i yrkesverksamheten för studieruppstår, naturligt nog, en del praktiska problem ute i företagen. Somliga avdem har redan antytts, en del av dem t.o. m. redovisats ingående från kammarenstalarstol . Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Vihar i vår motion inte tagit upp dessa problem, även om vi genom personligerfarenhet av verksamhet inte minst i mindre företag har goda grunder föruppfattningen atl den aktuella lagen verkligen behöver introduceras hos allaberörda parter med stöd bl. a. av rekommendationer och anvisningar som är säkertförankrade i överenskommelser mellan arbetsmarknadsparterna. Därtill kommer i fiera fall har anledning att träffa kollektivavtal - lagen är i vissadelar dispositiv.