prot · FX0969 · 1974-12-31 00:00:00 — Dessutom skall vi väl inte utesluta att det kan bli möjligt attkomma fram tUl ett förbud mot stridshandlingar som riktar sig motkärnkraftverk. den 26 aprU 1974 Ang. försvarspolitiska synpunkter på energiförsörjningen Ang. försvarspolitiska synpunkter på energiförsörjningen Utöver vad jag redan nämnt har vi ytterligare beredskap.Jag har således inhämtat att det när det gäller exempelvis redanfinns en organisation som skall träda i kraft om ett haveri inträffar. Detfinns en beredskapsplan, och det finns en ledningsgrupp underställdlandshövdingen. I den deltar planeringsavdelningens chef, försvarsdirektören,länspolischefen och länsbrandinspektören. Det finns alltså redan en plan förvad man skall vidta i fråga om larmning i vissa situationer, den skadebedömningsom skall göras, vad man skall anbefalla i fråga om evakuering och åtgärder avolika slag. Vi har således en beredskap om någonting skulleinträffa, och jag tycker vi har anledning att räkna med att planeringen efterhand kommer att förbättras i den mån vi får erfarenheter av det pågåendeutredningsarbetet och av de studier som fortlöpande förekommer i dessa frågor. Jag skall inte ytterligare förlänga debatten.Jag har fortfarande denna uppfattning, sedan må underkänna mittresonemang om att det inte har inträffat något väsentligen nytt i vårförsvarsplanering. Jag har sagt att tillkomsten av atombomben var enrevolutionerande händelse, men jag kan inte se att den fråga vi nu diskuterarpå samma sätt skulle ändra utgångspunkterna för vårt försvar. Det är tydligt att här står experter motexperter i bedömningen av vad som skulle hända om en vanlig konventionell bombträffade ett atomkraftverk. Det är alltid mycket svårt för oss icke-exper-teratt då avgöra vilken expert som har rätt. Men jag undrar om denna frågaverkligen har varit under allvarligt övervägande i försvarsdepartementet. Vadman alltså säger här är att AEC:s experter har fel och att vi tydligen harexperter som vet bättre. Jag vädjar till försvarsministern att inträngandestudera vad som är sanning i det här fallet. När det gäller möjligheten atthundraprocentigt gardera sig för en risk finns det faktiskt i detta fall ensådan möjlighet, nämligen att stoppa kärnkraften. Det är ett mycket drastisktsätt, men om det nu är sant vad experterna på harsagt kan en konventionell bomb spräcka en reaktor. AEC.s experter har sagt attdetta skulle kunna orsaka ett katastrofområde stort som , Södermanlandoch , att det skulle vålla tusentals dödsoffer, tiotusentals allvarligtskadade och materiella skador för tiotals miUarder kronor. När en konventionellbomb kan ställa till så stor skada tycker jag det finns mycket starka skäl föratt anse att kärnkraften inte är ett möjligt sätt att lösa energiförsörjningeni vårt land i synnerhet inte om det finns alternativ. Därför menar jag attdet måste ligga också i försvarsdepartementets intresse att studera om detfinns alternativ att klara vår energiförsörjning. HerrSJÖNELL (c); Försvarsministern, som är gammal i gamel sompolitiker, tillgriper nu ett ganska primitivt gammalt debattknep. Om man är iavsaknad av sakliga argument för att kunna bemöta en debattmotståndare går manin på motståndarens person, Urågasätter hans moral eller anmärkerpå hans personliga uppträdande. Försvarsministern sade att jag Nr 69 uppträddepompöst och mästrande. Jag får väl försöka komma över dessa predaeen den omdömen och skulle gärna göra det om jag hade fått några sakliga 26 anril 1974 argument - det är ändå det väsentliga men det fick jag inte. sedan redapå att jag inte hade mycket insikter i fråga om försvarsbedöm- '''fO''svarspoli-riingar i olika aspekter. Jag får väl försöka komma över detocksä. Men synpunkter vad som är värre ur landets synpunkt är attförsvarsministern inte heller P energiforsorj-förefaller ha mycket insikter idessa frågor, åtminstone inte att döma av ningen debattinläggen på devitala punkter dagens debatt gäller. Det kanske beror på att ärså ny som försvarsminister och att det går över när han får tid att läsa på. Vifår hoppas det. Jag vUl fortfarande ha svar, herr talman, på denväsentliga fråga som jag ställde och som försvarsministern har undvikit: Hurgår det om samhället och försvaret till är beroende av energiproduktionenfrån kärnkraftverk, om vi måste stänga av dem? Det är riktigt somförsvarsministern säger att vi kan stänga av dem i förväg, men det är ju entruism. Det räcker inte med detta, det är inte tillräckligt skydd eUervalfrihet. Den vitala frågeställningen är: Hur går det om vi genom utpressning,sabotage, bombning eller vad som helst finner oss nödsakade att stänga avkärnkraftverken och de till levererar den nödiga elkraften både tillförsvaret och tUl samhället i övrigt? Det vill jag ha svar på. Hur bedömerförsvarsministern och hur bedömer försvarsledningen en sådan situation? Sedan sade försvarsministern heller ingenting omkraftvärmeverk som jag talade om. Jag påstår med stöd av seriös tekniskexpertis att det är en mycket intressant alternativ kraftkälla. Har manundersökt den? Har man någon tiUtro tUl att det kan vara ett intressantalternativ? Jag skall bekänna, eftersom jag står här i kammaren tUlsammans medmin partikollega , att jag tror inte att vi kan avvara kärnkraftresursernahelt och hållet i det här landet och lägga ner kärnkraftverken. Jag intar enannan hållning än i det avseendet, men det skall vi intedebattera . Jag har emellertid intresserat mig för alternativa kraftkällorför att få fram någonting som kan begränsa tvånget att bygga alltför mångakärnkraftverk. Det vore intressant att få svar även på frågan om hurförsvarsministern ser på kraftvärmeverken ur försvarets synpunkt. Jag har inte sagt någonting om eller moral; det var bara hans inlägg här i debatten som jagkarakteriserade. Jag kan naturligtvis inte i detalj beskriva hurenergiförsöriningen skall ordnas . Det är ju så att kommer likväl atomkraften att utgöra en mindre del av vår energiförsörjning. Det blir först längre fram som man har anledning att ytterligare överväga hur man skall planera energiförsörjningen i fred och i krig. Vad jag sagt i mitt interpellationssvar är att det finns förutsättningar att stänga av kärnkraftverken och att vi långt in kommer att vara betryggande försörjda med energi, även om vi skulle stänga av en hel del av de då existerande verken. Ang. försvarspolitiska synpunkter på energiförsörjningen måste vara medveten om att det inte finnsnågon ansvarig person som kan ge besked om hurudan utvecklingen blir 1520 årframåt i tiden. Det är helt enkelt omöjligt att svara på en sådan fråga. Sedan kanske vi också skall hålla i minnet att om någonsätter in stridsåtgärder mot vårt land är det knappast troligt att han primärtsyftar till att vålla betydande skada bland civilbefolkningen. Det finns i såfall andra motiv. Kanske är avsikten att stänga av vår energiförsörjning. Viräknar inte med att skall vara ett primärt anfallsmål. Förmodligen ärdet också av intresse för en angripare att inte hamna i en miUö som är omöjligatt leva i. Sådana omständigheter gör att man säkerligen kan räkna med att ettanfall inte sätts in i syfte att primärt åstadkomma ett radioaktivt utsläpputan i stället att åstadkomma en begränsning av våra möjligheter till energiförsörjning.Då finns det andra vägar att gå; man kan t.ex. slå mot mera sårbara kedjor ienergitillförseln i anslutning till befintUga verk. Detta gör att man ickebehöver räkna med den nämnda svåra situationen som något så ofrånkomligt somfru vill göra gällande. Jag tror att vi här liksom i andra sammanhanghar anledning utgå från att inte intar den ställningen vid en framtidakonflikt att vi är det primära målet. FruHAMBRAEUS (c): Försvarsministern sade att en mindre del avvär energiförsörining kommer att utgöras av atomkraft. Försvarsministernuttryckte sig som om det redan var bestämt. bestämde sigriksdagen för att ett nytt allsidigt beslutsunderlag skulle föreläggasriksdagen. Vi hade kommit till insikt om att det inte på något sätt varklarlagt om kärnkraftens risker kunde bemästras. Vi har alltså enligt vad jagförstår inte bestämt oss för att atomkraften skall vara en del av vår energiförsörjningi framtiden. Regeringen har sagt att 1975 skall få ta ställning tilldenna fråga. Regeringen har tidigare föreslagit inte bara attatomkraften skall utgöra en mindre del av vår energiförsörjning utan en mycketstor del. Som påpekat skall hälften av vår elenergiförsörjning år1985 komma från kärnkraften enligt planerna, alltså en mycket stor del av vårenergiförsörjning. Försvarsministern kommer här in på något slags mellanläge,men jag tycker det viktiga och det som måste slås fast är att vårt land haricke bestämt sig än för hur det skall bli med kärnkraften . Detbeslutet skall fattas 1975. Vi är alltså obundna än så . Men sedan vet både försvarsministern och jag attkärnkraftsbyggarna på allt sätt försöker handla som om detta beslut aldrig hadefattats. Man har en tung marknadsföring, man håller nu på att försöka säUaatomkraften både hemma och utomlands, och det är i sig självt mycketupprörande. Jag har väldigt svårt att följa försvarsministernsförsvarspolitiska resonemang. Hoppet att fienden skulle vara snäll mot oss osv.har jag svårt att förstå. Försvarsministern "tror" och "görvissa bedömningar" här. Vi får naturligtvis hoppas att han får rätt, menjag tycker det är ett lättsinnigt sätt att resonera, i synnerhet som det gåratt hundraprocentigt gardera sig genom att inte använda kärnkraft för att trygga värenergiförsörjning. Jag tycker det är trivsamt för det första attden här debatten har fått en något vänligare ton efter det sista inlägget avförsvarsministern och för det andra att försvarsministern har givit ett såsomjag bedömer det värdefullt, konkret och .sakligt svar på en riktig frågeställning.Jag hoppas att jag sammanfattar försvarsministerns svar korrekt om jag sägeratt han uppenbarligen menar att det finns fog för uppfattningen att ända in påmitten av bör vi ur försvarssynpunkt om vi bara begränsar oss tUldetta ha möjlighet att stänga av då befintliga kärnreaktorer och fortfarandeur försvarets synpunkt kunna klara de nödvändiga försvarsuppgifterna med dealternativa energiresurser som står till förfogande - vattenkraft, kol, oUa m.m. Jag hoppas det är en riktig sammanfattning. I sä fall är det ett värdefulltbesked om hur försvarsministern och regeringen tydligen bedömer situationen.Att jag och andra inte delar denna optimistiska uppfattning att om man tvingasstänga av ifrågavarande reaktorer tUlräcklig energi ändåskall stå till förfogande för att försvaret skall kunna sköta sina uppgifter det är en annan sak, men i detta stycke har vi tydligen diskuterat färdigt här. Det är alldeles uppenbart att vi inte kan detaUplanera 15år framåt i tiden. Det är ingen som begär det. Men jag tror det är alldeles förlättsinnigt och släpphänt ur aUa synpunkter om vi bara säger att vi kan intedetaUplanera för en situation ; därför bryr vi oss inteom att planera alls. 1 de här vitala frågorna är jag övertygad om attgrovplaneringen måste påbörjas nu i den mån den inte redan har satts in. Manmäste, herr talman, faktiskt hysa den förhoppningen att den sortens planeringhar satts i gång för länge sedan. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. jordbmkares skyldighet att fullgöra militärrepetitionstjänstgöring den 26 aprU 1974 Ang. jordbrukares skyldighet att fullgöra militär repetitionstjänsgöring Herr försvarsministern erhöll ordet för attbesvara () framställda interpellation, nr 37,och anförde: har frågat mig dels om jag ärberedd att föreslå sådana åtgärder att de jordbrukare som inkallats tUlrepetitionsövning instundande vår och höst beviljas anstånd, dels om jag ärberedd att föreslå sådana åtgärder vad avser repetitionstiänstgöring förjordbrukare att dessa inte åsamkas oskälig ekonomisk skada. ställde motsvarande fråga till minföreträdare. Eftersom situationen då och för berörd personal är likartadanknyter mitt svar till det som avgavs av min företrädare. Frågan om repetitionsutbUdningens inpassning under årethar noggrant studerats av bl. 12 protokoll 19 74. Nr 6 7- 70 Ang. jordbrukares skyldighet att fullgöra militär repetitionstjänstgöring utredningenatt hösten och vintern var den lämpligaste tiden för genomförande avrepetitionsutbUdning mot bakgrund av bl. a. jordbrukets arbetsbelastning. genomförs huvuddelen av övningarna under höst- ochvinterperioderna. För att bl. a. kunna upprätthålla insatsberedskap även närantalet grundutbUdningsvärnpliktiga är litet sker en mindre del avrepetitionsutbUdningen under den för jordbruket olämpliga perioden aprilmaj. Den viktigaste delen av repetitionsutbildningen ärkrigsförbands-övningarna. Syftet med sådana övningar är att samöva den personalsom är krigsplacerad i krigsförbanden så att dessa fram tiU nästa övningstillfälleär användbara vid en mobilisering. Därför är det inte möjligt attlåta vissa grupper av personalen i förbandet göra sin repetitionsutbildning påannan tidpunkt än förbandets huvuddel. Enligt bestämmelser som har utfärdats av Kungl. Maj:t kananstånd med att fuUgöra värnpliktstjänstgöring beviUas bl. a. den som visar atttjänstgöringen vållar väsentlig olägenhet i hans arbete. Statistiken visar attanståndspraxis i fråga om jordbrukare är generös. biföllssålunda av anståndsansökningarna från jordbrukare medenmansjordbruk. Denna siffra kan jämföras med de bifallnaansökningarna från övriga yrkeskategorier. Det kan för övrigt tiUäggas attjordbrukarnas speciella problem i det här avseendet är beaktade också på detsättet att en företrädare för ingår ivärnpliktsnämnden, som är sista instans vid prövningen av anståndsärenden. Jag ser därför nu ingen anledning att föreslå någragenerella undantag i fråga om skyldigheten att fullgöra repetitionsutbildningför jordbrukare Uka Utet som för andra yrkeskategorier med säsongbetonadesysselsättningar. Först vUl jag tacka försvarsministern för attjag fått min interpellation besvarad. Det är riktigt, som statsrådet , att jag 1971 framställde en likartad interpellation till förutvarandeförsvarsministern. Försvarsministern säger att svaret tUl utformning ochinnehåU i stort sett är likt det svar jag fick förra gången. Ja, det är i stortsett riktigt. På en punkt är dock svaret nu mera upplysande. Det heter där bl.a.; "Enligt bestämmelser som har utfärdats av Kungl.Maj:t kan anstånd med att fullgöra värnpliktstjänstgöring beviUas bl. a. densom visar att tiänstgöringen vållar väsentlig olägenhet i hans arbete. "Jag tycker att den upplysningen är mycket väsentlig och värdefull. Det gälleralltså för jordbrukare - särskilt sådana med enmansjordbmk - att med intygstyrka att sådana omständigheter föreligger. De bör då ha möjligheter att fåanstånd med mUitärtjänstgöringen. Som det sades i svaret ingår i den förjordbruket olämpliga perioden, men en kanske ännu viktigare period i dettasammanhang är skördetiden. Anledningen till att jag nu under vårriksdagen hartagit upp den här frågan är att många jordbrukare ringt upp mig ochsagt, att de blivit inkallade , dvs. under en brådskördetid för dem. Det är klart att det för många som driver enmansjordbruk särskUt om de har animalie- eUer mjölkproduktion uppstår stora problem när deän blir inkallade. Man kommer ju inte ifrån att jordbruket som näring, och detgäller särskUt enmansjordbruk, intar en särställning. Jag beratt tUl herr försvarsministern få framföra mitt tack. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1780 och 1781 till försvarsutskottet, nr 1782 tiUskatteutskottet, nr 1783 till utbildningsutskottet, nr 1784 tillsocialförsäkringsutskottet, nr 1785 och 1786 tiU jordbruksutskottet, nr 1787till näringsutskottet samt nr 1788 tiU skatteutskottet. § 8 Föredrogs och bifölls interpellationsframstäUningarnanr 7577. § 9 Anmäldes och bordlades Kungl. proposition nr121 med förslag tUl ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar avseende sekretesskyddet för handlingar rörande enskildsförhållande till bank, § 10 Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkande Nr 21 med anledning av propositionen 1974:35 med förslagtill lag om ändring i vallagen (1972:620), m,m. Ang. jordbrukares skyldighet att fullgöra militär repetitionstjänstgöring Nr 13 ianledning av motioner angående kommunernas ekonomi Nr 14 i anledning av motion om upphävande av cirkuläret om upphandlingav byggnads- och anläggningsarbeten tiU fast pris Nr 15 angående verkställd granskning av år 1973 jämteförslag om disposition av vinst Nr 16angående verkställd granskning av Nr 17 angående verkställd granskning av förvaltningen av Stiftelsen Nr 18angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 19 i anledning av propositionen 1974:85 angående utgifter på tilläggsstat111 tUl riksstaten för /74 i vad avser kungl. Nr 20 i anledning av propositionen 1974:85 angående utgifter på tilläggsstat 111 tUl riksstaten för /74 i vad avser Nr 21 ianledning av propositionen 1974:65 med förslag till lag med särskildabestämmelser om sedelutgivning, m.m. Fredagenden ''' ' ' anledning av motionerangående vissa åtgärder vid beskattning- 26 aoril1974 " ° *' °'' användningen avinhemska bränslen m,m, ------------------ Nr25 i anledning av motioner om omfördelning av kommunalskatten till förmån för fritidskommuner Nr 12 med anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:44med förslag till lag om ändring i (sänkning av myndighetsåldern),m,m,, jämte motioner Nr 13 i anledning av propositionen 1974:29 med förslagtill lag om ändring i lagen (1914:45) om kommission, handelsagentur och handelsresandejämtemotion i ämnet Nr 1 5 i anledning av motioner om insyn, integritet ochmedinflytande inom sjukvården, m.m. Nr 20 i anledning av propositionen 1974:85 angåendeutgifter på tilläggsstat till riksstaten för /74 i vad avsersocialdepartementets verksamhetsområde Nr 16 med anledning av motioner angående parlamentariskberedning av förslag som avgivits av utbildningsutredning Nr 17 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 till lärarutbildning jämte motioner Nr 18 med anledning av propositionen 1974:23 angåendearbetsvetenskaplig utbildning och forskning vid högskolan i Nr 19 med anledning av propositionen 1974:85 angåendeutgifter på tilläggsstat 111 till riksstaten för /74 i vad avserutbildningsdepartementets kommittéanslag mm. Nr 22angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 10 angående uppskov med behandUngen av vissa tillutskottet hänvisade ärenden Nr 11 i anledning av propositionen 1974:45 angåendestödåtgärder på fiskets område, m,m, jämte motion Nr 1 2 ianledning av motioner om åtgärder mot buller Nr 13 i anledning av motion om ökat samband mellanjordbruk och landskapsvård Nr 14 ianledning av motion om regler för flytgödselhantering Nr 15 i anledning av propositionen 1974:59 angåendegodkännande av miljöskyddskonvention mellan , , ochSverige, m,m. Nr 17 i anledning av propositionen 1974:85 angåendeutgifter på tilläggsstat till riksstaten för /74 i vadavser anslag inom verksamhetsområde 172 Nr 21 i anledning av propositionen 1974:69 angåendevissa energi- Fredaeen den besparande åtgärder jämte motioner 26 anril 1974 Nr 22 ianledning av dels propositionen 1974:1 i vad avser anslag till-------------- statenshyresråd, dels propositionen 1974:68 med förslag till lag om fortsatt giltighetav lagen (1942:429) om hyresreglering m.m, jämte motion Nr 23 i anledning av motioner om de fria trossamfundenssamlingslokaler m.m, § 11 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 1789 av m.fl. Nr 1790 av herrar i och Carlshamreavlämnade i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:50 angående vissaorganisationsfrågor m.m, rörande försvaret Nr 1791 av avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:82 angående skolledningen vid gymnasieskolenheter med utbildning för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringm.m. Nr I 792 av herrar ochJosefson avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:89 angåendeändringar i valutalagstiftningen, m.m. Nr 1793 av herrar Josefson ochKristiansson avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:90 med förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)såvitt avser den skattemässiga behandlingen av vissa gruppsjukförsäkringar Nr 1794 av m.fl. Nr 1795 av i m.fl. avlämnade ianledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:99 angående särskilda institutionsföreståndare i vissa ämnen på högstadium m,m. Nr 1796 av m.fl. Nr 1797 av herrar och avlämnade i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:104 med förslag om nyaersättningsregler inom sjukförsäkringen för läkarvård hos privatpraktiserandeläkare, ni,m. Nr'1798 av i Agnas ochfru avlämnad i anledning av Kungl, Maj;ts proposition 1974:107angående intrång i nationalpark Nr 1799 av m.fl.avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:108 med förslagtill gemensam ledning m.m, för jordbrukets högskolor och statens 173 Nr 69------------- Nr I 800 av herrar i Borrbyoch i Trobro Fredaap d------ ' ''*' i Kristianstadoch i 26 anril 1974--- avlämnade i anledning av Kungl,Maj:ts proposition 1974:109 om den -------------------- framtida organisationen avväxtskyddsverksamheten Nr 1802 av m.fl.avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:116 angående ändraderegler för taxering av vattenfallsfastighet Nr 1803 av och fruLindquist avlämnad i anledning av Kungl, Maj;ts proposition 1974:117 med förslagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m,m, § 12 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att föUande enkla frågor denna dag framställts,nämligen Nr 171 (vpk) till herrkommunikationsministern om en bro över Muonio älv vid Kolari: Vilka åtgärder har från svensk sida vidtagits för att ienlighet med rekommendation förbereda brobygge över Muonio älvvid Kolari, och när anser statsrådet att ett sådant projekt skulle kunna ståklart om intresse finns från både svensk och finsk sida? Nr 172 () tUl fru statsrådet omunderlättande av politiska ungdomsorganisationers medverkan i skolornassamhällsinformation: Kan statsrådet medverka till att minska de svårigheter ochdet motstånd som politiska ungdomsorganisationer i vissa fall mött när deönskat medverka i skolornas samhällsinformation, bl. a. om alkohol-ochnarkotikaproblem? § 13 Kammaren åtskildes .