prot · FX0960 · 1974-12-31 00:00:00 — Ni kan inte gå i strid mot det rådande systemet därför attni i så hög grad har ingått pakter med det systemet - i så hög grad baserat erpolitik på det systemets existens. Men är ni i ett dUemma därför attni vet att de senaste årens drag i detta systems utveckling utgör en stor ochväxande fara för arbetarrörelsen i landet. Vad är det ni skall lita till? Skallni lita tUl den svenska arbetarrörelsen, det inflytande den kan ha överstatsorganen här i landet, dess makt, dess möjligheter att på bred frontingripa? Eller skall ni lita tUl de multinationella företagens välvilja ochönskan att anpassa sig efter de vördsamma önskemål som statsmakterna och viandra här i landet kan ha att framföra till dem? Det är de.ssa frågor ni mästeta ställning till. Så länge ni accepterar en stor och växande sektor inom detsvenska näringslivet vilken är kontrollerad av dessa multinationella jättarsmakt, accepterar ni också att deras politiska inflytande ständigt växer och attera egna aktionsmöjligheter gentemot dessa företag och deras makt gradvisminskas. Om ni vill göra något effektivt måste ni ingripa innan denna tUlväxt imultijättarnas makt har nått så långt att det kommer att medföra svårakonvulsioner att angripa dem, för i det läget vet vi hur ni kommer att agera.Då kommer ni icke att angripa. Då kommer ni som vanligt att retirera. HerrHAGLUND (s): Som vanligt stäUde i enmängd frågor tUl mig som utskottets talesman. tror visst ocksåatt jag är regeringsledamot. Skulle vi här ta upp alla de diskussioner och de frågeställningarsom aktualiserar fick vi inte göra något annat under restenav dagen. syftar här naturligtvis pä de multinationella företagsom har gjort investeringar i . Det underliga är att han inte har sagtnågot om hur han betraktar våra svenska multinationella företag om han inteser dem som något problem. Om man nu skall tala om multinationella företag vare sigdet gäUer utländska investeringar i eUer svenska investeringar iutlandet så är det ju ett faktum att svenska företag har gjort störreinvesteringar i utlandet än utländska företag har gjort i . Detta serjag inte som ett så fantastiskt orostecken som målar upp här. Detfinns både positiva och för den delen kanske ocksä mer negativa tendenser isådana investeringar. Men det är beträffande de negativa tendenserna som jaghar redogjort för vilket omfattande lagstiftningsarbete som pågår och hur mannu återigen har tagit initiativ tUl sådan lagstiftning, med anslutning bl. a.av den arbetsgrupp som har utformat en promemoria som har resulterat ien proposition vilken nu ligger på bord. Det påpekade jag också imitt tidigare anförande. Enligt uppfattning har sådantlagstiftningsarbete tydligen ingen betydelse. Han tror tydligen inte på attdetta kan innebära att vi har någon kontroll på det här området. Sedan tog upp dataindustrin. Vi har ju endataindustriutredning. Och jag sitter själv med i något som heterdatasamordningskommittén. Jag vUl bara säga tUl att nog vet viatt vi har ett dataföretag som heter . Vi känner också till problemen närdet gäller att kontrollera och eventuellt samarbeta med sådana företag. gör i detta som i tidigare sammanhang det lätt för sig och säger attstaten skall överta det hela. har det gällt bensinstationer,oljemarknaden och bankinstitutioner, och gäller det dataindustrin. vill med ett penndrag lösa dessa problem. Staten och samhället skallöverta det hela, och därmed är frågorna ur väriden. Jag vill hänvisa tUl attdataindustriutredningen och även datasamordnings-kommUtén kommeratt framlägga betänkanden på detta område, och jag hoppas att de skall göraherr uppmärksam på en del av svårigheterna i de problem som herrSvensson brottas med. När det sedan gäller det fackliga samarbetet tror jag attdet finns folk här i som för skulle kunna berätta omproblem och svårigheter som förekommer på det fackliga området. Jag hänvisaråterigen till vad TCO:s och Metalls representanter anförde i den diskussion somförekommit i . Läs det, , så skall vi diskuterade fackliga frågoma sedan! HerrSVENSSON i (vpk): Jag har mig naturligtvis bekant att herrHaglund inte är med i regeringen, men med tanke på att han framträder som desstalesman här kan man väl inte frånkänna honom ett visst samband medregeringspartiet. Att jag inte har tagit upp diskussionen om de svenskautlandsinvesteringarna som i och för sig är, vilket mycket riktigtpåpekar, en mycket intressant del av den totala problematiken och som vi mycket väl i ett annat sammanhang kan diskutera,har naturligtvis samband med att det inte faller inom ramen för detutskottsbetänkande som vi nu debatterar. Hen" är irriterad över att jag ställer mångafrågor. Det kan möjligen bero på att han har litet svårt att besvara dem. Omjag nu råkat ställa något för många frågor, vill jag i stället ta upp endast enavslutande fråga, som i sig koncentrerar problematiken. Är det inte så, herrHaglund, att de åtgärder som hittUls vidtagits, vUka varit mycket små, och desom man räknar med att genomföra är marginellakontrollåtgärder, som icke på allvar på något sätt kommer att rubba den aUmännatendensen i utvecklingen, nämligen att de multinationella företagen förstärkersin makt över svensk politik och svensk ekonomi? Jag vUl ställa följande fråga:Är det mening att multijättarnas inflytande över svensk ekonomioch politik skall minska, eller bör de enligt hans mening öka? Om det enligthans mening bör minska eller i varje faU håUas där det nu är, vilka effektivaåtgärder avser ni att vidta för att stoppa den utveckling som är på gång ochsom innebär att dessa företags makt uppenbarligen starkt och i accelererandegrad ökar? TiU sist, : Jag underskattar inte alls svårigheternanär det gäUer nationalisering och förstatligande. Men även trorjag i sitt stUla sinne kan vara överens med mig om att i ljuset av den sisttimade s. k. energikrisen och oljebolagens agerande är det nog så att man iregeringspartiet ångrar att man icke nationaliserade olje- och bensinhandeln1945. Den underlåtenheten har han själv och svenska folket fått betala ettavsevärt pris för, och det gäUer att tUlgodogöra sig den erfarenheten förframtiden. Jag vUl kort svara i påden sista frågan med att jag förbehåUer mig rätten att vänta och se vilkaresultat som den Eckerbergska utredningen kan komma fram till, propositionen ifrågan och den utveckling som kommer att äga rum. i (vpk); Då kan jag bara konstatera att har någon mening om denna viktiga maktpoUtiska fråga, nämligen huruvidadet är önskvärt att de multinationeUa företagen ökar eller minskar sin makt. för arbetarrörelsen så viktig och angelägen maktfråga har ingenuppfattning. Han skall avvakta Eckerbergs utredning innan han bestämmer sig förvad han skall tycka om multinationella företags makt. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationennr 1 av herrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes föUande voteringsproposition ; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av herrar Regnéll och den 17 aprU 1974 Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition : Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: § 8 Den allmänna arbetsgivaravgiften Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av motioner angående den allmänna arbetsgivaravgiften. 1 detta betänkande behandlades motionerna 1974:12 av () vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj;t begärde förslag under innevarande år om borttagandeav den allmänna arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisationer, 1974:13 av m. fl. (fp)vari bl. a. hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omutredning i syfte att på lämpligt sätt kompensera ideella organisationer ochfria samfund för den extra ekonomiska belastning som orsakats dem genomskyldigheten att erlägga allmän arbetsgivaravgift (löneskatt). 1974:188 av m. fl. (fp)vari bl. a. hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde attkonsekvenserna för oUka branscUer och företagsgrupper av de ökadearbetsgivaravgifterna kartlades, 1974:268 av m. fl. (c)vari hemställts att hos Kungl. Maj;t skulle anhålla om en skyndsamutredning beträffande 1. dels denallmänna arbetsgivaravgiften (löneskatten) och socialförsäkringsavgifternasverkningar på sysselsättning, löner m. m., 2. dels den allmännaarbetsgivaravgiftens framtida utformning, i enlighet med vad som anförts imotionen, 1974:372 av m. fl. (c, m) vari hemställts 1. att riksdagenbeslutade att egenavgiften i vad avsåg allmän arbetsgivaravgift slopades förfria konstnärliga och litterära yrkesutövare, samt 2. att ,om kravet under 1 icke vann bfiall, hos Kungl. Maj;t skulle anhållaom en översyn av nu tillämpade regler beträffande egenavgiften för vissa friayrkesutövare i vad avsåg den allmänna arbetsgivaravgiften, 1974:620 av i Trobrom. (m)-vari hemställts att beslutade att skattskyldig vidtaxering till statlig ocU inkomstskatt skulle åtnjuta förhöjt avdragför egenavgift uppgående till av nämnda avgift, 1974:625 av m. fl. (vpk)vari hemställts att beslutade att kulturarbetare skulle undantas frånskyldigheten att erlägga arbetsgivaravgift (egenavgift), innebärande viss avmotionärerna föreslagen ändring av 4 § första stycket förordningen (1968:419)om allmän arbetsgivaravgift, 1974:953 av m. fl. (m, c) vari hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj:t skulle anhålla om att vederbörande författningar justerades såatt dubbelavgiftsdebiteringar skulle undvikas. 1974:958 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen beslutade om en utredning med uppgift att framlägga förslag om ensuccessiv avveckling av löneskatten enligt de riktlinjer som angetts imotionen. 1974:1206 av i Glömminge (c) varihemställts att hos Kungl. Maj: skulle anhålla om utredningbeträffande en översyn av den allmänna arbetsgivaravgiften (löneskatten) isyfte att slopa egenavgiften för egna företagare och fria yrkesutövare, 1974:1213 av () varihemställts att beslutade att inkomster från en enskilt drivenkonstnärlig och litterär verksamhet skulle undantas vid bestämmande av allmänarbetsgivaravgift. 1974:1216 av m. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att ettaktionsprogram för 100 000 arbetstillfällen utarbetades i enlighet med vad.somangetts i motionen 1974:1489, innehållande bl. a. befrielse från den allmännaarbetsgivaravgiften för företag som nyetablerades eller ökade sinsysselsättning, i sistnämnda fall begränsat tiU den del av avgiften som svarademot lönesumman för nyanställningarna, 1974:1223 av m. (m, c, fp) vari hemstäUts att skulle uppdra åt Kungl. Maj:t attplanera och verkställa en successiv avveckling av den allmännaarbetsgivaravgiften med verkan från , 1974:1225 av iVrångebäck (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde utredningoch förslag syftande till den s. k. egenavgiftens borttagande för småbrukare, 1974:1229 av m. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om enskyndsam utredning beträffande 1. dels denallmänna arbetsgivaravgiften (löneskatten) och dess verkningar på företag ochlönsamhet, 2. dels den allmännaarbetsgivaravgiftens framtida utformning i enUghet med vad som anförts imotionen samt 1974:1238 av m. fl. (m) vari hemställts 1. att riksdagenhos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till införande av generellavdragsrätt från allmänna arbetsgivaravgifter och socialförsäkringsavgifter ienlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos Kungl. Maj:tskulle anhåUa om tillsättandet av en expertutredning för att utredaarbetsgivaravgiftens konsekvenser för arbetsmarknaden, lönebildningen,kapitalbildningen och produktionsinriktningen. A. med bifaU tiU motionen 1974:953 i skrivelse tiU Kungl.Maj:t begära förslag om sådan ändring av förordningen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift som utskottet i betänkandet förordat, 3 protokoll 1974. B. avslåföUande motioner, nämligen 1. motionen1974:12, 2. motionen1974:13, i vad den behandlades i detta betänkande, 3. motionen 1974:188, i vad den behandlades i detta betänkande, 4. motionen1974:268, 5. motionen1974:372, 6. motionen1974:620, 7. motionen1974:625, 8. motionen1974:958, 9. motionen1974:1206, 10. motionen1974:1213, 11. motionen1974:1216, 12. motionen1974:1223, 13. motionen1974:1225, 14. motionen1974:1229, 15. motionen1974:1238. 1. av herrar i (m), i (c), Mundebo (fp). Josefson (c), () och Hallenius (c) samt () som ansett att utskottet under B bort hemställa, att riksdagenskulle med anledning av följande motioner, nämligen 1. motionen1974:12, 2. motionen1974:13, i vad den behandlades i detta betänkande, 3. motionen1974:188, i vad den behandlades i detta betänkande, 4. motionen1974:268, 5. motionen1974:372, 6. motionen1974:620, 7. motionen1974:625, 8. motionen1974:958, 9. motionen1974:1206, 10. motionen1974:1213, 11. motionen1974:1216, 12. motionen1974:1223, 13. motionen1974:1225, 14. motionen1974:1229, 15. motionen1974:1238, begäraskyndsam utredning beträffande den allmänna arbetsgivaravgiften i enlighet medvad reservanterna anfört, 2. av i (m)och () som ansett att utskottet under A bort hemställa, 1. med bifall tillmotionen 1974:953 i skrivelse till Kungl. Maj;t begära förslag om sådan ändringav förordningen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift som reservanternaförordat, 2. med anledningav motionen 1974:620 begära att Kungl, Maj;t till höstriksdagen framlade förslagom provisoriska bestämmelser innebärande att skattskyldig vid taxering tillstatlig och inkomstskatt fickåtnjuta avdrag för egenavgift uppgående till av erlagd avgift. i (m): I skatteutskottets betänkande nr 1 7behandlas ett flertal motioner beträffande arbetsgivaravgiften. Den lUlasensationen har inträffat att den socialdemokratiska majoriteten har gåttmed på att begära förslag tUl ändring med anledning av en motion av herrNordgren m. fl. I denna motion påtalas den orättvisa som föreligger när den sombedriver näringsverksamhet får betala arbetsgivaravgift för barn mellan 16 och18 år som arbetar i hans rörelse men dessutom även får betala egenavgift församma belopp, då han blir skattskyldig för barnets inkomst. Utskottet anser attdetta bör rättas tUl, och det var ju en bra framgång. När det gäller arbetsgivaravgiften för övrigt är detförklarligt att det nu föreligger många motioner om ändringar. Den enprocentigaarbetsgivaravgiften har fyrdubblats, och det är naturligt att den försvårarför näringslivet att hänga med i konkurrensen. SärskUt för de arbetsintensivaföretagen är denna beskattning mycket betungande. Här tar man ut skatt på 4procent som inte drabbar importen. Därför blir de branscher som har att mötautlandskonkurrensen särskUt bestraffade. Skatten kommer därför att tvinga utderas arbeten tUl andra länder, och resultatet blir antingen ökad import elleratt vi här i landet förlorar exportmarknader. Vi har flerfaldiga gånger påtalat detta och bl. a.understrukit att det är helt orimligt att med svår arbetslöshet,som vi nu har haft, ytterligare höja denna beskattning. För många ideella ochkristna organisationer, där arbetslönen är en stor del av budgeten och därinkomsterna oftast består av frivilliga gåvor, känns det givetvis hårt attstatsmakten på detta sätt bestraffar det ideeUa arbetet. Även omföretagsskatteberedningen skall se över denna beskattningsform är det behövligtatt gör en vUjeyttring mot denna hårda beskattning och bifaUerreservationen. Egenföretagare drabbas särskUt hårt. De får betalaarbetsgivaravgift pä hela sin inkomst, även på den del som icke ärarbetsinkomst. Givetvis bör företagsskatteberedningen ordentligt utreda dettaproblem. Men vi finner det upprörande och helt omöjligt att man år efter årfortsätter att lägga arbetsgivaravgifter på inkomster som inte ärarbetsinkomster. Därför föreslår vi moderater att rörelseinkomsttagare skall fårätt tUl ett avdrag av den erlagda arbetsgivaravgiften för attdärigenom bli kompenserad i någon mån för den orättvisa beskattningen.Statsmakterna får inte negligera rättvisan längre genom att fortsätta med dendubbelbeskattning som sker bara därför att man tycker att det är svårt attfinna en metod för uppdelning av vad som är arbetsinkomst och vad som ärkapitalinkomst. Det nu tillämpade systemet hör helt enkelt inte hemma i ettsamhälle som vårt. Reservationen 2 innebär ett försök att skapa rättvisa. Detär en mycket stor gmpp som berörs av detta: alla egenföretagare inom olikabranscher och yrken, konstnärer m. fl. och framför allt praktiskt taget allajordbrukare. Jag ber att få yrka bifall tUl såvälreservationen 1 som reservationen 2. I detta anförande instämde herrarNordgren, NUsson i Trobro, Hovhammar, i Vrångebäck och Träff(samtliga m). Vad denna debatt gäller är formellt sett omen särskUd utredning skall göras om den allmänna arbetsgivaravgiftens roll ochutfonnning. Reellt sett gäller den skilda värderingar av arbetsgivaravgiftensroU inom beskattningen. Det pågår ju en rätt omfattande debatt om skattesystemetsutformning och bl. a. om den allmänna arbetsgivaravgiften. Den debatten ärnaturlig. tUlkom arbetsgivaravgiften som en ny skatteform.Den kom till utan närmare utredningar. Den har i ett par omgångar höjts, ochdet har skett utan närmare analys av vUka effekter arbetsgivaravgiften har inomsamhällsekonomin, inom näringslivet och på arbetsmarknaden. Det finns debattörer som har bestämda ja, mycketbestämda uppfattningar om arbetsgivaravgiftens roll, alltifrån dem som menaratt avgiften har synnerligen negativa effekter, att den är gmnden tUl de flestaav näringslivets problem, tUl dem som menar att arbetsgivaravgiftens roU idessa avseenden är ringa. majoritet är i första hand intresserad avarbetsgivaravgiftens roU som inkomstkäUa och som en enkel metod att fåinkomster tUl statsverket. Det är inte oväsentliga aspekter på en skatt, mendet är förvisso inte de enda. Det finns i flera av motionerna mycket bestämdauppfattningar om att arbetsgivaravgiften snabbt skaU avvecklas, om huregenavgiften skaU se ut och om att vissa grupper skall vara befriade frånarbetsgivaravgift. Jag delar inte alla dessa uppfattningar, och reservanternainom utskottet har inte heller instämt i alla de synpunkter som förts fram imotionerna. Det har inte heller nu gällt att ta ställning tUlarbetsgivaravgiftens utformning. Vad det nu gäUer är att få underlag för ettsådant beslut, att få veta exempelvis vilken roU arbetsgivaravgiften har ochhar haft på sysselsättning, i vad mån den kan och bör utnyttjas inomregionalpolitiken och i vad mån avgifter bör utgå vid konstnärlig och litterärverksamhet. Det sägs att företagsskatteberedningen skaU studeraarbetsgivaravgiftens roll och att ett sådant utredningsarbete pågår. Jag vUlinte bestrida detta. ordförande torde vara väl informerad på denpunkten. Inte heller vill jag bestrida den utredningens kompetens för en sådanutredningsuppgift. Men debatten gäller inte vem som skall göra utredningen. Detär regeringens sak att ge ett klarläggande besked på den punkten. Vad vi, sominom utskottet har reserverat oss, vUl understryka är två saker. Den ena är attutredningen skall göras skyndsamt. Det är nödvändigt att få fram ett underlagför en konstruktiv debatt om arbetsgivaravgiftens roll. Den andra är attutredningen skall göras ur ett På båda dessa punkter är skatteutskottets majoritet mycketförsiktig och anför mycket svala resonemang. Därför har vi funnit det varanödvändigt att i en reservation markera vilken vikt vi lägger vid båda dessafrågor, alltså dels att snabbt få fram ett utredningsmaterial, dels att få framett material som ur ett brett perspektiv tar upp frågan omarbetsgivareavgiftens roll och utformning. Jag vill yrka bifalltUl reservationen 1 av i m. fl. Idetta anförande instämde (). HerrJOSEFSON (c): Frågan om arbetsavgivaravgiftens utformninghar varit föremål för mycken diskussion alltsedan den infördes den I januari1969. Redan vid avgiftens tUlkomst kritiserades starkt att man inte utrett eUerpå något sätt redovisat dess konsekvenser för olik.- typer av företag.Avgiften, som från början var I procent på alla arbetslöner och föregenföretagaren på arbetsinkomsten och därjämte på avkastningen av iföretaget nedlagt eget kapital, har sedan höjts och utgör 4procent. Röster hörs också nu för att ytterligare höjadenna avgift. Från sida har år framhållits att enallsidig och förutsättningslös utredning borde göras, en utredning som kundebelysa löneskattens inverkan och betydelse för olika typer av företag och somkunde ge svar på frågan vilka konsekvenser löneskatten inneburit för företagen.Löneskatten inbringar större tUlskott till statskassan än vadvinstskatten från aktiebolag och ekonomiska föreningar åstadkommer. Redan nuframstår det klart att löneskatten hårt drabbar de arbetskraftsintensivaföretagen, medan den däremot spelar mindre roU för de mera kapitalkrävandeföretagen med stor produktion per anställd. Småföretagen tillhör i regel demest arbetskraftsintensiva företagen och drabbas därför hårdast av löneskattenskonsekvenser. Enbart av detta skäl har jag svårt att förstå varförsocialdemokraterna motsätter sig en allsidig och förutsättningslös utredning. Ideella föreningar samt religiösa och humanitäraorganisationer har drabbats hårt av den utgående löneskatten. Visserligen harvissa av dessa fått höjda bidrag, men har det pågått en ständighöjning av de indirekta skatterna, tUl vUka jag räknar löneskatten. Vårt krav på en viss reducering av avgifterna har starktsamband med vad jag sade, nämligen att småföretagen i regel drabbashårdast av löneskatten därför att vi i denna företagargmpp ofta finner de mestarbetskraftsintensiva företagen. Därtill kommer att egenavgiften utgår intebara pä arbetsinkomsten utan också på avkastningen på det i företaget insattaegna kapitalet. Av båda dessa skäl anser vi en viss reducering av löneskattenför de mindre företagen vara i högsta grad berättigad. När jag läser utskottsmajoritetens yttrande blir jagförvånad både över den irritation som här berörda motioner tycks ha åstadkommitbland utskottsmajoritetensärade ledamöter och över den tolkning av motionärernas krav som man gör. Icenterns partimotion anförs som skäl för utredningsyrkandet bl. a. att man vUlha tUlgång till ett underlag, som gör det möjligt att mera noggrant bedömalöneskattens inverkan på sysselsättning, priser, löner osv. Man anser det varaangeläget att få utrett i vilken utsträckning skatter av det här slaget aktivtkan utnyttjas i konjunkturpolitiskt och näringspolitiskt syfte. Man pekar påmöjligheten att differentiera avgiften för att skydda dels särskiltarbetskraftsintensiva företag, dels utsatta grupper på arbetsmarknaden, dånärmast den äldre arbetskraften. En annan fråga som tas upp är frågan om endifferentiering efter geografiska grunder att utnyttjas som ett led iregionalpolitiken. Utskottsmajoriteten avfärdar dessa krav med att"samtliga motionärer är beredda att förorda långtgående skattelättnader,administrativt svårhanterliga undantag och nedsättningar samt andra åtgärder,som leder till klara konkurrensrubbningar". Denna beskrivning avmotionernas innehåll gör mig verkligen förvånad. Vad vi begär i motionerna och i reservationen är enskyndsam utredning om den allmänna arbetsgivaravgiftens framtida utformning.