prot · FX09129 · 1974-12-31 00:00:00 — a. uttalades denuppfattningen, och man talade också med slor uppskattning om den svenskarikspolischefens insatser i det internationella polisarbetet. Bakom deinsatserna står ju också som nation. Isill inlägg frän denna talarstol tog också upp en del andrafrågor som berör polisverksamheten både inom landet och internationellt. Delär naturiigt att man gör sä, med den frihel vi har här i vår svenska riksdag.Det skadar naturligtvis inte att även sädana synpunkter blir framförda. ligger väl litet utanför vad som behandlas i utskottets förevarandebelänkande, och därför kommer jag inte nu all gä närmare in pä de frågorna. Enannan sak som också tog upp var de problem som hör samman medden gemensamma nordiska passkontrollen. Uppenbarligen förekommer del ettotillbörligt utnyttjande av den lättnad vid resor mellan de nordiska ländernasom är en följd av den gemensamma passkontrollen vid inresa lill ell av denordiska länderna. problem har dock uppmärksammals. Sålunda vet jag i tagit upp frågan om en skärpning av passkontrollen vid inresor.Jag förmodar atl detta kommer atl få efterverkningar även i vårt land. Kontrollenpå våra fiygplatser, som berörde, skall jag inte närmare gå inpå här . Vi får om en eller annan vecka tillfälle all i kammaren behandlaell ärende som rör polisverksamheten just vid våra fiygplatser, och då får jagsäkert lillfälle all återkomma. Innanjag lämnar talarstolen vill jag med hänvisning lill utskottets betänkandeerinra om all utskottet inte förnekar atl det finns många problem i anslutningtill den inlernalionella handeln med kulturföremål. sakbeskrivningfrån kammarens talarstol var myckel intressant och har tillfört ärendel ettbra och rikt nyanserat underiags-malerial. Emellerlid är del många och iblandmyckel komplicerade omständigheter som måste beakias innan kantillträda konvention. Det är inte heller tillräckligt all enbarttillträda konventionen för all komma lill rätta med de missförhållanden somherr påtalat. Del behövs säkert många andra insatser också. HerrTakmans motion har i ökad omfattning riktat uppmärksamheten på dessa frågor,och jag lycker för min del all det är bra både alt aktualiseratfrågan och att fäll i uppdrag atl tillsammans med andrainstilulioner göra en granskning av nu gällande ordning för utförsel avkulturföremål. Jag räknar med all den undersökningen kommer att leda lill företar också andra undersökningar. Del är, som påpekal, intefråga bara om utförsel av föremål frän värt land, ulan problemen är mycketstörre internationellt sett. Jag vill liksom hänvisa titt vadutskottet sagl på s. 9 i belänkandet. Del heler där: "När resultatet avdenna värdering föreligger, vilket bör kunna ske , erbjuder sig enliglutskottets mening ett lämpligt tillfälle att på nytt överväga de olika skäl somkan tala för och emot elt svenskl tillträde till konventionen." Jag villsluta med all yrka bifall lill ulskoilels hemslällan. Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. Underdella anförande överlog herr försie vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen (): Jag tycker all var titel orällvis mol närhan anlydde att egentligen inte lalade om det som behandlas iutskottsbetänkandet. Det är i själva verkel sä, atl 4 protokoll 1974. Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. man i detta belänkandebuntat ihop två frågor som har ganska litet med varandra att göra, nämligen denmoiion som talade för och en moiion av om deninternationella brollslighelen. Jag lycker all del är fullt tillätet all ocksåtala om den elt slag. Jagskall inte uppehålla mig så myckel vid motion, men jag vill gärna,i likhet med de lidigare talarna, uttrycka min stora respekt för de synpunkiersom framförts av . Jag delar uppfattningen atl den delen av ärendelverkligen förts en bil framåt genom det initiativ som tagit. - Nogom den saken. Detär inte så förfärtigt ofta som vi som har förtroendet atl tjänstgöra iEuroparådel får tillfälle all mera direkl inför kammarens ledamöler redovisavad vi är med om och vilka diskussioner vi deltagit i. Men kollegan och jag hade i går tillfälle atl övervara och delta i en deball iEuroparådels juridiska utskott, där en moiion diskuterades - för övrigtframförd av en tidigare ledamot av , , och understöddav elt anlal svenska riksdagsmän - som gick ut på all Europarådel skulle samlasig lill en resolution av innehåll, all man skulle anmoda i varje fall de 17europeiska medlemsstaterna atl avskaffa dödsstraffet. - Varför kan jag nu göraen sådan här brutal anknytning till anförande? Jo, jag kangöra det av den anledningen alt och jag upplevde någonling - härtror jag att jag kan tala också för Hedsiröm - som chockade oss en hel det. Densenaste veckans händelser i , i och i har skapat enså hätsk stämning när del gäller all la slällning till hårda straff I Englandvar denna stämning naturiigtvis till en del underbyggd av det förhällandet, attden stora allmänheten och den allmänna opinionen där ställer ett mycket hårtkrav på att den engelska regeringen och parlamentet skatt återinföradödsstraffet, eftersom del inte längre räcker med de straff som man förnärvarande har när del gäller att komma till rälla med både den interna mycketgrova brollslighelen - en brottslighet som ligger på gränsen lill krigföring -och den grova brollslighel som l. ex. har förekommil i Tunisiensammanhangd. Vikan väl säga all vi har en känsla av alt del verkligen gäller för oss all ägnamyckel slor uppmärksamhel ål vad man skulle kunna kalla för en samhällelsnödvärnsrält och elt samhällets självförsvar - elt självförsvar och ennödvärnsrält som bör komma till ullryck på ell relativt tidigt stadium av debrottsliga händelserna - så all man inte lill slul bara nödgas konstatera: Nuär de begångna; nu har vi ingenting annat alt tillgripa än samhällets hårdastestraff dödsstraffet. Del är della man håller på atl göra i just . Mandrivs sakta därhän. De som intresserar sig för della spörsmål har kanske kunnalkonstalera hur den ansvarige ministern för dessa områden sakta har glidit isill ståndpunkt-stagande, frän all försl direkt avvisa all diskussion omdödsstraffels införande lill all nu säga au frågan får komma upp lill deball. Jagtror all vi i vårt land - som ändå har en viss tradition bakom oss på del härområdei och där vi i har varit fullständigt ense om atl i vår grundlaginföra elt förbud mot dödsstraff genom all där säga att ingen lag får tolkas pådet sället alt den kan leda till dödsstraff - har dl ansvar och en skyldighetatl på del internationella planet pä alla sätt verka för alt sådan grovbrottslighet upptäcks och förhindras eller hejdas på ett tidigt stadium, innanden ännu har kommit lill sitt fulla uttryck. Jag tror alt ett starkt understödfrån vår riksdag och från övriga länder som samarbetar med oss skulle kunnaleda till att dödsstraffet på en del håll inte ålerinförs eller atl det påandra håll avskaffas. Del är elt straff som jag uppfattar såsom inte bara delgrymmaste ulan också del mesl förnedrande som länkas kan både för brollslingenoch för dem som dömer och dem som exekverar siraffel. Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. HenLARFORS (s) kort genmäle: gav mig en litentillrättavisning för att jag var orällvis mot när jag sade atthon tog upp frågor som inte var direkl berörda i betänkandel. Jag vilt kort ochgott säga all del fanns ingen ond avsikt frän min sida. Jag erkände också allfru enligt kammarens ordning hade räll all göra del. Jag ville baraförklara varför jag inte gick i svaromål på dessa punkler. Hen (m): Av tidningarnablir vi bara informerade om en bråkdel av alla de stölder som snart sagldagligen begås i våra museer och inte minsl i privatbostäder. Man kan tydligtmärka hur de rena beställnings-arbetena ökar, ofta med s. k.hemma-hos-reporlage som bakgrund och som en kalalog som man överiämnar till demsom skall verkställa stölden. Jaghar faktiskt litet svårt all la så lugnt som utskottet pä den saken. Jag tyckeratt del är nästan rörande troskyldigt när utskottet säger all man har inhämtatall det skall göras en värdering av erfarenheterna av gällande ordning i frågaom utförsel av kulturföremål. Här är det ju inte fråga om någon legal utförselutan det är den illegala utförseln, vilken aldrig går efter gällande ordningar,som vi skall försöka få bukt med. Vi vet tyvärr alltför väl hur långsamtågordningen är, hur läng lid del kommer all ta innan erfarenheterkan omsättas i praktiska åtgärder. Hur mycket ovärderiigl kuliurgods kommerunder den liden all gä förlorat för värt land? Inte minsl bör vi alla ha blivitalarmerade av Svenska Dagbladels artikel om hur hela busslaster av vårtkuliurgods försvinner utomlands. Delfinns nalurtiglvis en viss risk för all del kan dras ned någol slags kulturelljärnridå omkring varenda en av de stater som ratificerar UNESCO-konvenlionen.Del skulle innebära all inga uiländska kullurföremål någonsin skulle kunnafinna vägen lill . Men jag tror all den risken är ganska lilen. Man harpå sina håll redan nu licens som villkor för uiförsel av konsiföremål, och jagiror inie au vi skall ulmåla risken som alliför slor. Den införsel somUNESCO-konventionen talar om men som utskottet inte har nämnl så myckel omförutsätts Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. Man får välförutsätta atl från svensk sida inget hinder kommer all resas mol en import avkullurföremål frän ullandel, under förulsällning all vederbörande importör harexporilicens från ursprungslandei. Defiesta av oss har väl läst referat från en rättegäng ganska som gälldeutsmuggting av ikoner från . Ganska många kulturellt intresserade frågadesig säkeriigen: Varför dömdes inte importören all återlämna dessa ulsmuggladeikoner lill hemlandet? Del stod i varie falt inget i tidningsreferaten om det. Denreservation som har fogat vid betänkandet stämmer ganska välöverens med mina egna åsikler, och därför kommer jag atl ansluta mig titt den.Jag har full förståelse för vad utskottet har sagt om atl man misstänker altkonventionens kontrollsystem skulle vara ineffektivt, all förvärv i god trointe skyddas osv., men jag tycker alt det är så brållom alt någol sker alt jagsom sagt ansluter mig lill reservationen. FruKRISTENSSON (m): Jag skall inte på något sätt opponera mot vad har anfört; jag vilt bara erinra om atl ell problem är det somkonventionen behandlar, nämligen införsel och utförsel av kulturföremål, ellannat problem är hur man skall bekämpa stölder av kuliurgods. Det var, om jaguppfattade det räll, närmasl del senare problemel som varinne på. Närdel gäller all bekämpa stölder av konstföremål måsle vi försöka förstärka debrottsförebyggande insatserna, så all vi kan uppspåra verksamhel av det härslaget. Del problemet löser man i och för sig inte genom all ratificera ,ulan del är ett problem som ligger på ett något annat plan. Hen i (m): Nej, men viförsvårar i varje fall stölderna om även del land lill vilkel de stulnaföremålen exporteras är anslutet lill UNESCO-konvenlionen och alltså har införtell importförbud. På del sättet får vi i varje fall dl försök lill dubbelkontroll. Det är svårt att komma till rätla med brollslighelen - del erkännerjag - men på det här sättet blir dessa stölder i alla fall litet svårare allgenomföra. HenLARFORS (s): I anledning av del sista inlägget avherr i , där han myckel rikligl påpekade alt del måslevara en ömsesidig anslulning lill en konvention om den skall gälla mellan tvåtänder, vill jag bara erinra om au av de 20 länder som anslutit sig lillkonventionen hör inga lill vad vi brukar kalla , och del är dit defiesta av våra kullurföremål går när de föres ut ur . Överläggningen var härmedsluiad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrLövenborg, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposiiion: Förskolan m. m. Densom vill atl kammaren bifaller justilieutskoileis hemslällan i betänkandet nr33 punkten 2 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes voiering med omröslningsapparat Denna omröstninggav följande resultat: Nr31 i anledning av motion angående skadeståndsansvaret vid fel ellerförsumlighet under lotsning Nr37 i anledning av proposilionen 1974:147 med förslag lill ändring i lagen(1930:173) om beräkning av lagstadgad tid, m. m. Nr31 i anledning av motion om bibehållande av diagnosregistreringen iförsäkringskassornas försäkringsregister Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §12 Förskolan m. m. Föredrogs socialutskottets belänkande nr 40 ianledning av molioner angående förskolan m. m. I della betänkandebehandlades molionerna 1974:164av i m. fl. (m) vari hemslällts all beslutade omsådan ändring i lagstiftningen om förskoleverksam- hel att även av enskildhuvudman bedriven förskola skulle kunna inräknas i den kommunalaförskoleplanen, förutsatt att ifrågavarande enskilt bedrivnaförskoleverksamhet motsvarade de krav som ställdes pä den kommunalaverksamheten, 1974:215av i (c) och fröken (), 1974:425 av m. fi. (c) vari, såvitthär var i fråga, hemställts alt skulle a. hosKungl. Maj:t begära att skulle beredas tillfälle att ta ställning till förslag om allmänna målsättningar för den fortsatta förskoleverksamheten, b. beslulaalt i försko|elagen klart skulle anges atl barn som hade sär skilda behov och barn som vistades på sjukhus, barnhem eller annan institution skulle beredas förskoleplals respeklive skulle få tillfälle alt delta i verksamhel moisvarande förskolan, c. hosKungl. Maj:t begära atl gruppstorleken i förskolan bestämdes lill högst 10 barn i småbarnsavdelningarna och högst 15 barn i syskon grupperna med möjlighet under en övergångstid lill en överinskrivning pä högst , Maj:t begära förslag om sådan ändring i förskolelagen att kommun på de villkor som angetts i molionen skulle kunna i sin plan för förskoleverksamheten inräkna verksamhet bedriven av enskild förskola, 1974:706 av m. fl. (vpk) vari hemställtsalt hos regeringen begärde tillsättande av en snabbutredning förutarbetande av statliga normer för ulbyggnad av den kommunala barntillsynen medhänsyn tagen dels till det latenta behovet av barntillsyn, dels till behovet iskilda typer av kommuner, 1974:1009av m. fl. (c) samt 1974:1319 av () vari, såvitt här vari fråga, hemställts all skulle a. hosKungl. Maj:l begära elt förslag lill utbyggnadsplan för försko leverksamheten, varvid en första etapp, som borde uppnås under 1970- talel, borde omfatta obligatorisk förskola för sexåringar, allmän förskola för femäringar saml minst 50-procenlig täckning av behovet av heltids- förskoleverksamhet för barn till förvärvsarbetande eller studerande för äldrar, b. uttalaall enskilda förskolor - förvaltade av t. ex. församlingar inom eller annat samfund samt organisationer - skulle ges räll atl driva verksamhet parallellt med de kommunala förskolorna i enlighel med de riktlinjer som angetts i motionen, c. hosKungl. Maj:t anhålla om förslag lill utökad fritidsverk samhet för barn . 1. belräffandealternativa förskolor all skulle avslå motionen 1974:164, motionen 1974:425 och motionen 1974:1319, de båda sistnämn da molionerna i motsvarande delar, 2. beträffande vissa frågor rörande skyldigheten all bedriva förskoleverksamhetalt skulle avslå motionen 1974:425 i motsvarande del, 3. belräffande utbyggnaden av förskolan alt skulle avslå motionen 1974:706 och motionen 1974:1319 i moisvarande del, 4. belräffande förskola i glesbygd all skulle avslå molionen1974:1009, 5. beträffande målsättningen för förskolan all skulle avslåmotionen 1974:425 i motsvarande del, 6. belräffande gymnastik och idrott i förskolan all skulleavslå molionen 1974:215, 7. belräffande gruppsloriek i daghem atl skulle avslå molionen1974:425 i moisvarande del, 8. beträffande fritidsverksamhet för barn att riksdagenskulle avslå molionen 1974:1319 i motsvarande del. 1. belräffandealternativa förskolor av herrar Carishamre (m), i Öskevik (c), () och Åkeriind (m), fröken () och () saml i Göleborg (c) som all ulskoiiel under 1 bort hemsiälla, allriksdagen i anledning av molionen 1974:164, molionen 1974:425 och motionen1974:1319, de båda sistnämnda motionerna i motsvarande delar, gav Kungl. Maj:tlill känna vad reservanlerna anfört, 2. belräffande vissa frågor rörande skyldighetenall bedriva försko leverksamhet av herrar i Öskevik (c) och (), fröken () och () samt i Göleborg (c) som ansett all ulskottel under 2 bort hemställa, atlriksdagen i anledning av motionen 1974:425 i moisvarande del skulle anta avreservanterna framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1973:1205) omförskoleverksamhet, 3. belräffande utbyggnaden av förskolan av herrRomanus (fp) samt fröken () och (vpk) som ansett all utskottet under 3 bort hemställa, alt i anledning av molionen 1974:706 ochmolionen 1974:1319 i motsvarande det gav Kungl. Maj:l till känna vad reservanternaanfört. 4.belräffande gruppstorlek i daghem av herrar i Öskevik (c) och (), fröken (), (vpk) och fru Wigenfeldi (c) saml herrBengtsson i (c) som ansett att ulskottel under 7 bort hemställa, altriksdagen i anledning av motionen 1974:425 i moisvarande del gav Kungl. Maj:llill känna vad reservanterna anfört. Till belänkandet hade fogats elt särskilt yttrandebeträffande målsättningen för förskolan av herrar Carlshamre (m), iÖskevik (c), () och Åkertind (m), fröken () och fruWigenfeldi (c) samt i (c). Fröken (): Del är vi här i kammaren diskuterade förskolan medanledning av den proposition om allmän förskola för sexåringar som lagts framav dåvarande statsrådet , i varje fall den övervägande majoriteten,var överens om all del var ett viktigt beslut som den gången fattadeoch som innebar lagstadgad skyldighet för kommunerna att bereda plats för allasexåringar i del-lidsförskola och därulöver för barn med särskilda behov vidlidigare ålder. Alla var också överens om huvudlinjerna i proposilionen.Därvidlag har ingeniing ändrats till . Jagbehöver inte upprepa skälen till atl vi upplevde förskolereformen som en vikiigreform. Det gäller barns behov av slimulans och gruppgemenskap. Det gäller atti någon mån utjämna skillnader i barns utgångsläge inför skolan ochvuxenlivet. Del gäller alt ge föräldrar stöd i deras ofta svåra uppgift. Omvi alltså var överens i huvudfrågan sä var vi det inte i alla delfrågor. Delförelåg inte mindre än 31 reservationer lill socialulskoiiels belänkande närfrågan behandlades här i kammaren i fiol. Förskolelagenhar ännu inte trätt i kraft. Det sker försl . Än finns detalltså möjligheter all innan lagen träder i kraft rätta lill sådani som enliglmångas uppfattning kunde bli bättre. Motioner har väckts såväl av partier, del gäller , som av enskilda riksdagsmäni , moderaia samlingspartiet och kommunislerna. Denfråga som föranledde mest diskussion i fiol - kanske framför alll föreriksdagsbehandlingen men också här i kammaren - gällde rällen för annan änkommun att driva förskoleverksamhet. Den rätten fastslogs av ulskottel i fioloch är för övrigt självklar. Att själva rällen kom atl bli föremål för såmycken debatt berodde på alt del fanns vissa oklarheler på den punklen ipropositionen, men dessa blev alltså undanröjda i och med utskottets skrivning. Reservationen1 - del fanns en moisvarande reservation - gäller kommuns rätt atl i denkommunala förskoleplanen räkna in platser i icke-kommunala förskolor. Vi haransell att man bör kunna göra del. Del kan vara angelägel all tillvarata allaresurser, i första hand i ett uppbyggnadsskede. Det innebär självklart inte attkommun skatt kunna anvisa plats i enskildförskola lill barn vilkas föräldrar inte önskar del. Det sägs också klart ut ireservationen att föräldrar skall ha rätt all låta sina barn gå i kommunalförskola. Förutsättningarnaför att kommun skall få räkna in enskilda förskolor i sin plan är att dessafyller de krav som slälls på den kommunala förskolan och att de står undersamma tillsyn. Om dessa krav uppfylls har vi reservanter ansett allstatsbidrag skall utgå lill kommunen för platser också i icke-kommunalaförskolor. Sedan är det kommunen som beslutar om fördelningen av statsbidraget.Självklart beslutar kommunen också om man vill vara med om all finansieraenskilda förskolor. Centernoch återkommer också med kravei om en starkare formulering i lagennär del gäller kommuns skyldighet atl anvisa plats till barn med särskildabehov, innan dessa fyllt . Enligt lagen skall dessa barn anvisas plats"sä långt möjligt". Vi lycker all det är en litet för tänjbarformulering, som kan komma all tjäna som ursäkt för kommuner inför den säkerträtt krävande men myckel vikliga uppgiften all genom uppsökande verksamhet tareda på dessa barn och därefter ta hand om dem i förskoleverksamheten. Vi har ireservationen sagl att dessa barn måste prioriteras inom förskoleverksamheten,och det måsle ske genom en karlläggning av det reella behovet. Men man måsteockså intressera dessa barns föräldrar för au barnen skall komma tillförskolan. Kommunen bör alltså ha skyldighet all anvisa dessa barnförskoleplats redan . Delsamma gäller barn som vistas päsjukhus, barnhem eller annan institution. De bör också ha räll alt få del avförskolan , och motsvarande skyldighet bör alltså åläggasderas huvudman. I reservaiionen 2 hemställer vi all orden "så långtmöjligt" ulgår ur 5 och 8 §§ i förskolelagen. Somen viktig del i lagen ingår kommunernas skyldighet all upprätta plan för helaförskoleverksamheten. I planen, som skall antas av kommunfullmäktige, skallredovisas behovet av förskolor, familjedaghem och annan kompletterandeförskoleverksamhet inom kommunen saml i vilken ulslräckning och på vilkel sällbehovet skall tillgodoses. Underdebatten i fiol om denna fråga sade jag, alt vi i glädjen över den allmännaförskolan för sexåringar och för barn med särskilda behov före ålderinte får glömma kommunernas skyldighet och ansvar att så långt möjligt sörjaför de barn som på grund av föräldrars förvärvsarbete, studier eller av andraskäl behöver omvårdnad. Eftersom deltidsförskolan blev en lagfäst skyldighetför kommunerna fanns risk, menade jag då, att kommunerna begränsade sinainsatser på barnomsorgens andra områden. Tyvärr har ulvecklingen visal atl delfanns anledning lill en sådan oro beträffande utvecklingen i kommunerna. Visserligenhar utbyggnaden av barnslugeplalser gått snabbi under innevarande är när delförhöjda anordningsbidraget har gällt. Men av en kommunenkäl somsocialstyrelsen gjort framgår all del kommer atl bli betydligt sämre medutbyggnadstakten . Trots den stora, ej tillgodosedda,efterfrågan som vi har - och ingeniing lyder Nr 129 på att efterfrågan skulle minska - kommer alltså kommunerna att bygga Onsdaeen den färredaghemsplalser än de gjorde 1973, vilkel innebär en slark minskning genlemol innevarande år. I realiieten kommer daghemsköerna på många hållfortfarande att vara långa. Förskolan m. m. Ioch för sig är en sådan utveckling förståelig. Många kommuner har ju enekonomisk silualion som gör det besvärligt alt tillhandahålla social service.Men del är en uiveckling som inte är acceptabel för föräldrar och barn. Menarvi något med all vi vill förbättra barns situation och ge föräldrar stöd ideras uppgift, menar vi någol med alt kvinnor och män skall ges möjlighet lillinsatser i förvärvslivet, då måste vi också ta konsekvenserna av detta. 1 reservationen 3 harjaglillsammans med och yrkat att en plan med riktlinjerför kommunerna belräffande den fortsatta utbyggnaden av hela förskoleverksamhetenskall föreläggas . 1 en sådan plan bör man precisera en målsättningpå del säll som vi har föreslagil i reservationen. Vikligl är emellerlid attriksdagen får ta slällning till förslag om väsentligt förbätiradestatsbidrag som garanterar de ekonomiska förutsättningarna för planens genomförande.Slalen och kommunerna måsle här ha ell gemensami ansvar.