prot · FX09142 · 1974-12-31 00:00:00 — Motionärerna anser attde dåliga erfarenheterna från införandet av^kilometerräknarapparaluren för motorfordon motiverar del framfördagarantikravet. 1 motionen sägs bl. ^atl vid installation av ^kilomelerräknare för ^dieseldrivna lastbilarkom det att uppstå en rad problem^förden enskilde fordonsägaren, problem som inte behövt uppstå om^framtagningen av apparaturen skett i samverkan mellan Utvecklingsbolaget,biltillverkarna och serviceföretagen. För att ^inle samma situation skall uppstå igen vidinstallerandet av kilometerräknare på släpvagnarna är det nödvändigt^atl en sådan samverkan nu sker, så altonödiga kostnader kan undvikas för den enskilde ^taslbilsägaren. Man säger att det inte kan vara riktigtatt den enskilde fordonsägaren skall stå för kostnaderna för^kilometerskaiträknarna och betala vad det kostar alt få deminmonterade. Det är ett intresse för allmänheten alt ^kilometerskaiträknarnainförs, och då menar motionärerna att inmonteringen av apparaterna är ett led i denstatliga skattekontrollen ochuppbördssystemet. Man anser därför att staten bör betala kostnadernahärför. i ^skatleutskottet har avgivit reservationen 2 ^lillförmän för denna motion. Vidare har vi en gemensam borgerlig reservation, nr3, där vi säger att vi ^inle har kunnat ansluta oss ^lillmotionärernas krav avseende avslag på respektive modifiering avpropositionens förslag om ^kilomeierskatl på^brännoljedrivna personbilar, varför vi tillstyrker propositionen i denna del. Sedan har vi ansett att ^utskoitets yttrande ifortsättningen bort ha följande lydelse; "Utskottet har dock förståelse för vad somanförts i motionerna 1974:1964, 1974:1965samt 1974:1966 om behovet av att stimulera användningen av bilar med motorer som har relativt sett låg bränsleförbrukning och liten halt av föroreningar i avgaserna. Den ^brännoljedrivna dieselmotorn har otvivelaktigt sädana egenskaper.Det är därför angeläget att dess användning ökas. Utskottet anser attdetta bl. a. bör ske genom hänsynslagande härtill vid utformningen avbeskattningen. En översyn av^vägtrafikskaiteförordningen bör därför ske i syfte att stimulera användningenav energisnåla och miljövänliga fordon." Jagber att få yrka bifall även till reservationen 3. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. i^Järvsö (c); I förevarande utskottsbetänkandebehandlas ett förslag ^lill ändringar i^vägtrafikskaiteförordningen. Del innebär att den tredje etappen i 1970 årsbeslut om reformering av den årliga ^fordonsbeskalt-^ningen genomförs med verkan från den 1 januari1975. - Det har tyvärr blivitett tryckfel i utskottets betänkande, första sidan, andra stycket, andra raden. Innebörden skatt där vara alt förstaoch andra etapperna genomfördes respektive 1973 och ^atl den tredjeetappen kommer 1975. Bensindrivna ochlättare ^brännoljedrivna lastbilar samt flertalet bussa^-^-^ får nu lägre skatt. Inom ramen för ett oförändrat^skatleultag får tyngre lastbilar och släpvagnar högre skatt. Vidare föreslåsatt ^kilomelerskatten för ^brännoljedrivna personbilar höjs, så att den kommer att ligga i nivå med bensinskatten förmotsvarande bensindrivna personbilar. Ett krav som ställts tidigare vid införandel av första etappen ^atl man inte skulle behövaerlägga skatt för ^körning utomlands med ^kilometerskaitepliktiga personbilartillgodoses i det förslag som föreligger. I huvuddragen råderenighet om fullföljandet av den tidigare påbörjade omläggningen av fordonsbeskattningen. I allmänhetuppfattas kilometerbeskattningen såsom rättvisare än tidigare syslem. I samband medbehandlingen av denna fråga har också några ^cen-^lerpartimotioner, väckta vid början, med yrkande om skallebefrielse eller skattelättnader för gengasbilarbehandlats. Det är ju ett mycket angelägel ärende som motionärerna ärute i, nämligen alt öka vår beredskap i händelse av åtstramning av importeratflytande bränsle. En sänkning av skallenpå dessa bilar skulle emellertid ha ringa effekt eftersom det ärså få bilar som drivs med gengas. Men utskottet säger klart och tydligt att man förutsätter ^atl fortsatt forskning och utveckling av gengasdriften kommer alt stödjas avstatsmakterna, och sedan vi fått bättre förutsättningar för en ökadpraktisk drift av sådana bilar finns det enligt min mening anledning attåterkomma i ärendet. Det råder alltså i stora drag enighet. Men när delgäller höjningen av skatten för^brännoljedrivna personbilar föreligger det en viss tveksamhet. Frånmoderat häll har man i motioner yrkat avslag pä förslaget i denna del och begärutredning om skattenivån på brännoljan. I en centermotion har herr ^Fågelsbo och jag självyrkat alt höjningen av ^kilomelerskatten skulle begränsas till ungefär hälften av vad ^finans- Motivet är^atl man fortfarande ^skatlemässigt borde gynna de ^brännoljedrivnapersonbilarna på grund av de fördelar denna ^fordonsiyp har: den gersåväl en bättre miljö som ekonomiska fördelar för^folkhushåtlel och handelsbalansen genom den bättre verkningsgraden i^bränsleuinyltjandet. Ett annat syfte med motionen har varit att åstadkomma enmjukare förändring i skattebelastningen. För den yrkesmässiga biltrafiken blirhöjningen otvivelaktigt ganska kännbar. I en^folkpartimolion föreslås också sådan ändring i skatteförordningen altfordon med låg energiförbrukning och låg föroreningsgrad gynnas. Gemensamt fördessa ^moiioner är att motionärerna önskar ett hänsynstagande vid beskattningen till den^brännoljedrivna dieselmotorns gynnsamma egenskaper ur miljö- ochbränsleförbrukningssynpunkt. Del har vid utskottsbehandlingen inte varit möjligt^atl få gehör för dessa synpunkter. Ävenoppositionen godtar för dagen den föreslagna höjningen men vill ha enöversyn av ^vägtrafikskatleförordningen i syfte all ^skatlemässigt gynna energisnåla och miljövänliga fordon. Detta framförsi reservationen 3. Utskottet anser del ^inle möjligt att förena ^kostnadsansvarighetsprin-^cipenvid beskattningen med miljöpolitiska strävanden. Vi reservanter har en annan uppfattning. Vi menar att det bör vara möjligt att ha en beskattning somgynnar miljövänliga fordon. Det bör stimulera utvecklingen mot en frän dessasynpunkter bättre fordonspark. ^Brännoljebe-^skattningen har hittillshaft sådana effekter och kommer även i fortsättningen att ha det -något som utskottet också erkänner. Men enligt vår mening blir denna effektalldeles för liten i fortsättningen. Utskottet skriver vidare ^atl försäljningen av^brännoljedrivna personbilar visat enmarkant ökning under senare är och alt det skulle ha varit en följd av den gynnsamma beskattningen. Man befararatt om detta skulle fortsätta, skulle det komma in för litet skattepengar för att man skulle kunnaupprätthålla en god ^vägstandard. Denna slutsals ärnog något överdriven. Andelen ^brännoljedrivna personbilar var är 1969 . , alltså 1973, har andelen endast ökat med 0,8procent. Den kraftigaste ökningen faller fortfarande på de bensindrivna personbilarna. Det är i sammanhanget endast en obetydlig ökning som skett av antalet^dieselbilar. ^Enligl vårmening talar ^siarka skäl för alt enförändring av fordonsparken i riktningmot miljövänliga och energisnåla bilarborde ske betydligt snabbare. Det är givet att detta måste åstadkommasmed ^fiera olika medel. Men en gynnsam beskattning anser vi vara en av vägarnaför ^atl uppnå en sådan utveckling. Miljöfrågan ^äi^'^också väsentlig. Det är framför allti fråga om koloxidföroreningen som^dieselmoiorn är vida överlägsenbensinmotorn. På en kubikmeterbensin beräknas att det blir ett utsläpp av koloxid, medan samma kvantitet brännolja i dieselmotornendast ger en förorening på . Koloxiden är ju en ganska allvarligförorening, som snabbt upptas i blodet och medför minskad^reakiionsförmäga, huvudvärk, yrsel och trötthet.Detta är allvarligt, inte minst i trafiksammanhang. Men även i frågaom kolväten och blyföreningar visar sig dieselmotorn ha bättre egenskaper än bensinmotorn. Detframstår för oss som angelägel att dessa egenskaper mer än tas till vara. 1 fråga om bränsleförbrukningen har^brännoljemotorn ca 20 procents högre verkningsgrad. Särskilt i dagenssituation, när del framstår alltmer klart att vi har ^knapphel på energioch kommer att få del ännu mer framöver,bör del vara angeläget ^atl främja energisnåla förbränningsmotorer. Detär ju stora ^kvanileter del rör sig om. ^Enligl uppgifter som jag erhållit kan man beräkna totalförbrukningenav bensin för personbilar underföregående år . Skulle man sä småningom kunnaspara av denna kvantitet, utgör det inte mindre än356 eller . En enda bil som är ^bränn^oljedriven och som går i yrkesmässigtrafik kan genomsnittligt spara in omkring 1 000-1 500 liter per är. Även energiförbrukningen är således en myckelväsentlig faktor som väl motiverar åtgärder för att förändra fordonsbeståndet iriktning mot flera ^dieseldrivnapersonbilar. Utvecklingen pä lastvagnssidan talar sill tydliga språk: bensindrivna lastbilarblir allt färre. Genom deförbättringar som även de mindre dieselmotorernaundergår - de har blivit tystare, ^driftsäkrare och mera ^läiiskötta -talar mycket för att de bör gynnas. Vi finner såledesanledning föreslå att en snabböversyn görs av vägtrafikskatteförordningen,så ^atl de miljövänliga och energisnåla bilarna gynnas. Jag yrkar därför, herr ^lalman, bifall till reservationen 3 som är fogad tillbet^änkandet. Herr ^WIKNER^(s); Herr ^lalman!Förslagen i propositionen 1974:164, som vi nu behandlar, sammanhänger med de beslut fattade år1970 angående fordonsskatten och dess genomförande i fem etapper. Det här ärden tredje etappen, och den är också den mest omfattande av helaskattereformen. I likhet med föregåendeetapper berör den endast fordon med en totalvikt över . Propositionen föreslår ett flertal begränsade ändringar av^väg-^iraflkbeskattningen, och man räknar med ett oförändrat skatteuttagmen en omfördelning av skatten. Jag nämnde att propositionen berör fordon med en totalviktöver . Det innebär att de tyngre ^brännoljedrivna lastbilarna och släpvagnarnasuccessivt får högre skall medan de lättare fordonen inom här angiven viktgränsfår en skattelättnad. I propositionenföresläs även att kilometerskatten höjs för ^brännol^jedrivnapersonbilar och att körsträckor som ^tillryggaläggs utomlands med sådan bit skall få avräknas vidberäkningen av ^kilomelerskatten. Vidare förestås att principbeslutfallas om införande av kilometerskatt förtyngre släpvagnar - således sådana släpvagnar som dras av ^bränn^oljedrivna fordon - fr. o. ^m. den 1 juni 1976samt ^atl ^bensinskatie-^kompensaiionen för traktorer til) jordbruketoch även för ^skördeiröskor Då det gäller de ^brännoljedrivna personbilarnainnebär förslaget att den ^kilomelerskau som i lik^he^t^ med bensinskatten är^specialdeslinerad till ^vägväsendet höjs till vad som motsvarar bensinskatten för personbilar,således per kilometer räknat. Detbör nämnas ^atl den särskilda, ej^speciatdeslinerade ^kilomelerskatten inte höjs. Det innebär att de ^bränn^oljedrivna personbitarna ändå blir något förmånligare beskattade än de bensindrivna, och det kanman också läsa ut av de tabeller som finns i^proposilionen. Denna förmån har naturligtvis sin förklaring i att bränn-oljepriset är lägre än bensinpriset. framhöll 1973 nödvändigheten av enutjämning av skattenivån för personbilar somanvänder olika drivmedel. Detta haräven understrukits avdepartementschefen. Det föreslås även några tekniska ändringar i^vägtrafikskaiteförordningen som har samband med den nya regeringsformen. Som i^Järvsö nämnde har vi varit eniga i fråga om de betydelsefullaste förslagen ipropositionen. Det gäller framför alltgenomförandet av skattereform för den tyngre trafiken. Jag skall ,herr talman, övergå till ^atl beröra de motioner som har väckts ianledning av propositionen och som föranlett reservationer. I motionen 1964 av herr ^Lothigius ^m. anser man ^atl de i ^propo^silionen företagna avvägningarna rörande höjdenav kilometerskatten för fordon med olika drivmedel har gjorts till de ^brännoljedrivna personbilarnasnackdel. Man anser vidare att ^fiera faktorer borde vägas in för alt fä tillstånd en rättvisare bedömning av skallen för de olika fordonstyperna.Man nämner drivmedlets framställningskostnad, fordonstypensanskaffningskostnad ^m. Vidare åberopar man att ^brännol^jedrivna fordonär mer miljövänliga och därför bör gynnas ^skaltemässigt. I motionen yrkas att avslår den föreslagnaskattehöjningen av brännolja förpersonbilsbruk och i skrivelse ^lill^Kungl. ^Maj;t begär utredning av skattenivån på brännolja. I motionerna 1965 och 1966 framförs liknandesynpunkter. 1 motionen 1965 säger man alt de ^brännoljedrivna bilarna drarmindre bränsle än de bensindrivna och attdenna faktor måste tillmätas särskild betydelse med anledning avsituationen på energiområdet och vår handelsbalans. I de nämnda motionernayrkas ändring av ^vägtrafikskaiteförordningen och^Kungl. ^Maj:ts proposition tillförmån för ^brännoljedrivna fordon med liten drivmedelsförbrukning. Utskottet erinrar om ^atl så längebrännoljan för motordrift beskattades efter den förbrukade kvantitetenmåste skallesatsen främst anpassas ^lill dentunga trafikens förbrukning, och detta har fått till följd att de ^bränn^oljedrivnapersonbilarna erhållit en lägre skattebelastning än de bensindrivna. Ett skäl för införande av^kilomelerskatten var att man skulle slippa det omfattande skallefusksom förekom i fråga om ^brännolje-^skatten. Vi vet ju att många körde päobeskattad brännolja. När man nu hargenomfört kilometerskattesystemet finns också större möjligheter alt skapa^skatterältvisa mellan olikafordonskategorier. Jag vill även påpeka att försäljningen av ^brännoljedrivna personbilar har ökat . i ^Järvsönämnde siffran . Jag kaninte verifiera den siffran men det är i alla fall fråga om en ökning, såsomäven konstateras i propositionen, och den beror troligen på den förmänligabeskattningen. Om denna utveckling pågår utan alt något görs ål den, då måste även statens inkomster för bestridande av ^väg-^kosinaderna minska. Del måste onekligen leda ^lill ^skalteskärpningar om man vill behållaoch förbättra den nuvarande ^vägstandarden. Jag nämnde tidigare att ^brännoljedrivna personbilar även i fortsättningen blir förmånligare ur ^skattesynpunkt. Detta tordekomma att bidra till en förbättring av vår miljö. ^Ulskoltet sägerhärvidlag bl. ^atl "hur viktiga de miljöpolitiska synpunkterna än kananses vara, får de inte inkräkta på den vedertagna principen alt motorfordonenskall bära sin del av kostnaderna för ^vägväsendet och vägtrafiken". Min uppfattningär alltså att frågan om miljön ^inle bör tas upp i skattesammanhang pä delta^sätl utan alt miljöförbättringar bör åstadkommas genom anslag via statsbudgeten. Vi har visserligen tidigare ^tagilhänsyn till miljöfrågan i ett skattesammanhang, men den gången gällde deten speciell sak och beslutet byggde på en uppgörelse mellan partierna.Enligt de uppgifter jag erhållit ärvisserligen de bensindrivna bilarna de kanske största syndarna när detgäller utsläpp av giftiga avgaser, men i fråga om buller och vibrationer utgör de ^brännoljedrivna tungalastbilarna den största ^miljöolägenheien. Det är därför svårt au finnaen godtagbar mätmetod när del gäller kostnadsansvaret för miljöförstöringen.Därtill kommer alltså att det måste vara en riktigprincip att åtgärder pä miljöområdet bekostas via statsbudgeten. För /75 är anslaget för miljöförbättrande åtgärder . Idetta anslås pengar till forskning framför allt när det gäller giftigagaser. Det är pä den vägen som dessa problembör lösas, och det framhåller också utskottet i sin skrivning. Jag yrkar därför bifall tillutskottets hemställan om att motionerna 1964, 1965 och 1966 mätteavslås. Frågan ombetalningsansvaret för vägtrafikbeskattningen las också upp i ^proposilionen. gäller attfordon, som omfattas av ^väg^trafikskalteförordningensbestämmelser, inte får användas omskatt ej ^erlagts. Frän denna regel gäller dock bl. a. undantag för det fallfordonet köpts på avbetalning och^återtagits av säljaren. På grund av kontroll-svårigheterna anser^departemenischefen alt detta undanlag skatt utgå. I ^moiionen 1967 av herrarTräff och ^Komsledt yrkas avslag på detta förslag.Motionärerna hävdar att ändringen skulle medföra att avbetalningssäljaren^fär betala köparens skatteskuld samt ^atl säljaren ofta inte ens ^f^ärtäckning för sin ^varufordran i samband med ^sådani återtagande. Utskottet har vid sin behandling av denna motionkommit fram till att bestämmelsen medförtvissa svårigheter för länsstyrelserna, som haft att utreda om avbetalningsförsäljning verkligenförelegat. Utskottet anser all ett slopande av bestämmelsen endastmedför positiva verkningar. Förslaget får effekten ^atl skattefordran måste avräknas frän fordonetsvärde dä fordonet av säljaren vid avbetalningsköp. I första hand gårdelta ^ul över köparen; del är han som får stå för skatten. Därför anser utskottet att det är fel alt påstå ^atländringen kommer ^atl drabba säljaren. Personligen har jag en känsla av^atl säljaren tar ut sitt och all det blir köparen som får stå för del hela. Säljaren kanäven i ^av-^betalningskontraklel gardera sig så att han har täckning föruppkommande skalleskulder, och köparen får stå för uppkomna skatteskulder. I reservationen 1 tar i ^Trobro och fru^Troedsson upp denna fråga och anser i likhet med motionärerna att de sakligamotiven för den gällandeundantagsbestämmelsen inte ifrågasattes i propositionen utan att endasttekniskt administrativa svårigheter åberopas som skäl för ändringen. Reservanterna anser ^atl dessa ^bevekelsegrunder inte är övertygande och alt skatteansvaret överförs päsäljaren. De yrkar således bifall till motionen 1967 och avslag pä den i ^proposilionenföreslagna ändringen av 16 ^§^ ^vägtrafikskatleförordningen. Med denmotivering jag tidigare nämnt yrkar jag i likhet med ^utskotiet avslagpå motionen 1967. I ^proposilionen164 framläggs förstag om att skall fatta principbeslut om införande av ^kilomeierskatl den 1juni 1976 för släpvagnar över 3 tons skattevikt, som dras av ^kilometerskattepliktigtmotorfordon. Man har pä samma^sätl som vid införandet av kilometerskatten för motorfordon föreslagit^navräknare för sädana släpvagnar och ^atl fordonsägaren skall svara förkostnaderna. Det kan tilläggas att för vissa specialtillverkadeskyddsanordningar, som blir dyra,föreslås att kostnaden skall betalas av statsverket. I motionen 1963av herrar ^Lothigius och ^Komstedt yrkas liksom i reservation 2 av herrNilsson i ^Trobro och fru ^Troedsson att förslaget inte skall genomföras innan det skapats garantier för ^navräknarnas tillförlitlighet samt att staten skall stå för helakostnaden för ^navräknarna inklusive monteringen. Jag vill nämna att vihade en stor debatt 1972 i dessa frågor.Den debatten blev väl också klarläggande för just tillvägagångssättetdå det gäller ^navräknarna och ^kilomelerskatten. Med hänsyn till de erfarenheter som vunnits efter införandet av kilometerräknaredelar inte utskottet motionärernas uppfattning. När del gäller betalning avkostnaderna för ^navräknarna anser utskottet ^atl man inte bör tillämpa andra principer än dem som gällerför räknarna pä motorfordon. Utskottet avstyrker således motionen 1963. Jag vill också nämna en annan sak innan jag avslutarmitt inlägg. I anledning av den nya regeringsformenföreslås i propositionen att ^ben-^sinskattekompensaiionen till jordbruket skall regleras i lag och att riks-skatteverket skall överta de uppgifter som nusköts av jordbruksnämnden. På grund av den minskning av dengenomsnittliga bensinförbrukningen för traktorer och ^skördeiröskor som man^kunnal konstatera föreslåsen sänkning av ^skattekompensalionsbeloppen för bensindrivna traktoreroch ^skörde^iröskor. Beloppen sänks för traktorer från 350 till 270 kronoroch för ^skördeiröskor frän 575 ^lill . I motionen 1962 av herrar ^Halleniusoch tar man upp denna frågaoch yrkar att ^kompensalionsbeloppen för traktorer och ^skördeiröskor ^bibehålles oförändrade. Man anser att denminskning som skett för ^skör^deiröskor och traktorer beror på ^atl dessanumera huvudsakligen används på mindre gärdar, och man menar all deuppgifter som finns i propositionen inte är representativa för en längreperiod. Jag vill nämna att dessa beräkningar som gjorts i^proposilionen grundar sig . I förhällande ^lill totalantalet är del mycket få traktorer och^skörde^iröskor som är bensindrivna - det rör sig om ca 25 000. Ser man ^lillhela ^reslilutionsbeloppet blir detinte någon så liten summa. Med det jag nu haranfört ber jag alt till alla delar få yrka bifall ^lill utskottetsbetänkande. i ^Järvsö(c) kort ^genmäle; Jag har endast några korta anmärkningari anledning av herr ^Wikners anförande. Herr ^Wiknerverifierar i stort mina uppgifter om all de bensindrivna bilarna har större föroreningsgrad och är sämre urenergiförbruknings-synpunkt. Den enda nackdelen ur miljösynpunkt tycks ^enliglherr ^Wikner vara att de ^dieseldrivna bilarna förorsakar störrebuller. Sä har det varit ,men vi känner till alt de senare årsmodellerna är avsevärt bättre idet avseendet. Enligt uppgifter jag har erhållit från dem som känner ^lill tillverkningen av dessa bilar, pågår ettjämförelsevis snabbare utvecklingsarbetedär än på bensinmotorn. Man kan alltsåpåräkna bättre ^dieselbilar efter hand. När det gäller beskattningen och frågan huruvida delär förenligt alt länka på miljöfrågorna och ^vägkostnadsansvarel på samma gång,har vi olika uppfattningar herr ^Wikneroch jag. Det har väl kommit till uttryck mångagånger i diskussionerna här i kammaren an oppositionen har en annan synhär än regeringen. Jag menar att man måste vidta olika åtgärder för ^atl gynna en sak som man anser vara miljövänlig eller energisnål när det gäller fordonsparken.En väsentlig möjlighet är ju ^skatteinstrumeniet. Herr ^Wikner säger att det är förmånligtmed ^brännolje^drivna bilar och att det alltså blir en viss stimulans. Menden stimulansen är ju ganska liten. Man måste också ta hänsyn ^lill attdessa bilar är dyrare i inköp. Det blir även kostnader inlagda i bilens pris för kilometerräknarna.Frågan är om det alls blirnågon stimulans med regeringens förslag. Vi har givetvis inte tänkt oss att det skulle bli ensådan skattesänkning all det går utöver ^vägstandarden. Skulle vi få så många ^dieseldrivna personbilaratt skatten avsevärt minskar, ^fär man tänka sig en omfördelning. Men denrisken är långt avlägsen. Vi hade 2 425 000 bensindrivna bilar, men bara 77 000 ^dieseldrivna, så det är långt kvar innan mannår den effekten. Jag tror som sagt att det är angeläget ^atl vidta åtgärder för att öka den ^brännoljedrivnapersonbilsparken. Herr ^WIKNER^(s) kort ^genmäle; Jag har inte förnekat all de ^brännoljedrivna fordonen kanske är bättre ur miljösynpunkt. Men om herrJohan i ^Järvsö studerar de tabeller som finns på sidorna 10 och 27 ipropositionen, skall han ändå finna all de är förmånligare sedda urbränslesynpunkt, även om det kan finnas någon bensindriven bil som är^bränslesnålare. Sedan kan ju ingen förneka att försäljningen har ökat. Jag tror man kan lösa miljöproblemen på de ^sätl jag harnämnt, t. ex. genom att höja anslageni statsbudgeten. Vi vet alt både kommuner och landsting satsar oerhörtmycket pengar. I budgeten för har man tagit upp 12 miljonerkronor ^lill sådana här saker. Med detta har jag inte sagt all inte vi kanbidra på detta sätt, men jag tror attdet trots allt är fel väg. I den aktuellapropositionen 1974; 164 anför departementschefen under rubriken frågor om ^vägtrafikskatl bl. a. alt det är nödvändigt att gällanderegler är lätta all tillämpa praktiskt, eftersom del rör sig om ett mycketstort antal fordon. Han uttalar också som sin meningatt situationen i stort sett är tillfredsställande men att vissa mindre ändringar är påkallade. Bland de av^departemenischefen i propositionen omnämnda mindre ändringarna finnsförslaget om att la bort undantagsbestämmelseni 16 ^§^ vägtrafikskatteförordningen.