prot · FX09142 · 1974-12-31 00:00:00 — Är det del alt de engagerar sig som är ^etl jippo? För del kan väl inte vara ^världssvälien som är ettjippo eller själva hjälpen som är ett jippo? Vad är det i detta som ärjippo? Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer är det som är ett ^folkpariistiskt jippo när en aktion spontant harsatts i gång av kyrkans ledare och andra över hela landet? Jag tycker skall spara de glosorna tillandra tillfällen och ^inle använda dem i sådana här sammanhang. har engagerat sig hårt i den här debattenoch har mot de människor som deltagit idessa aktioner riktat liknande anklagelser som har uttalat. använde i denna talarstol uttryck som"omoral", "hycklande" och "kränkande för^u-länderna" ^atl föra fram förslag som innebär en ökning av ^u-hjälpenmed . Det är samma grepp som använde. ursinne drabbar också de många socialdemokratiska debattörer, som jag tror mycket ärligtoch uppriktigt driver dessa krav ochsom har ^sagl att vi måste göra mer för de svältande människorna -, , . Arbetarekommun, en av destörsta i landet, säger i ett uttalande:Den socialdemokratiska partikongressen har slagit fast att ^en^procentsmåletför utvecklingssamarbetet skall uppnås under detta budgetår. Arbetarekommun uppmanar sina partivänner i att fullgöra delta beslut genom en helhjärtadinsats mot livsmedelsbristen. ^Ärdet hycklare och omoraliska människor? Ingen kan väl anklaga , ocharbetarkommunen i för att ha förförts av ^folkpartiei. mildrade klokt nog sitt angrepp pä dessa människor i en replik, där hon säger all hon angriper ^inle dem som stöder ^en^procentsmålet, som har gjort det i folkopinionenoch genom sina namnunderskrifter. Men angriper fortfarandetydligen dem som här i kammaren lägger fram ^förslagel. Vad är skillnaden? Ärdel så ^atl de som har undertecknat uppropet är ursäktade för ^atl att de ^inle begriper del här, medan folkpartisterna i , somlägger fram förslag och vill fullfölja tanken på detta stöd, har förförtfolkopinionen i ^della land? har jag faktisktmånga gånger beundrat. Hon har drivit opinionen i ^Vietnamfrägan ganskahårt. Jag har också försökt delta i detopinionsbildandet då det kanske inte var så lätt att bilda den opinionen. Men när det nu gällersolidaritet på ett ^annal plan, hjälp till svältandemänniskor pä den här planelen, villfru tydligen ^inle vara med. Den nödvändiga långsiktiga hjälpen kan ju aldrig göras till ^etl skäl mot katastrofinsatserna. Inom detta områdeunderlättar tvärtom katastrofhjälpende långsiktiga åtgärderna genom alt frigöra resurser i ^u-län^derna. Vivet ju ^atl man i är behöver mänga miljarder dollar mer för all få samma mängdolja som . Man gör ^inie av med en droppe olja för myckel i^u-länderna. Man behöver mer ^lill att köpa konstgödning för all få livsmedel iframtiden. Vi kan frigöra resurser till detta. Vad händer meddet långsiktiga utvecklingsarbetet , om broarna stårhalvfärdiga, om del finns halvborrade brunnar när människorna behöver vatten?Det här är också ^etl bidrag i det långsiktiga arbetet. Att försöka göra enmotsättning av de här tvä ^hjälpformerna går inte ihop. Men det viktigaste är ändå ^atl de som svälter aldrig ^fär någon nytta av den långsiktiga hjälpen om de hinner dö innan den ger något resultat. Vi måste analysera orsakerna ^lill fattigdomen och svälten, sade ,och det har hon sä rätt i. Men om människor dör medan och andra analyserar orsakerna, måste vi inte då gå in och hjälpa ? Ytterligare insatser för ^svältdrabbade länder iHeden (c) kort ^genmäle; Jag har en ^namnunderskriftslisla här,och ber jag all i Killyssnar. Det står följande som rubrik på denna ^namnunderskriftslisla: Vivädjar till riksdag alt ställa det återstående^skördeöverskotlet till ^u-ländernasförfogande. - Det återstående ^skördeöverskotlettill ^u-ländernas förfogande; del ärju del som utrikesutskottet också har sagt i sin skrivning, och det ärdel som vi är överens om i , imoderata samlingspartiet och socialdemokratiska partiet. Jag har aldrigangripit kyrkan för dess engagemang. Eftersom i Kiltydligen inte lyssnade skall jag be att än en gång få säga vad jag tidigareanförde; Au människor ute i landet - vanliga enskilda människor - genomkyrkans engagemang gett sinuppfattning till känna genomnamnunderskrifter och dylikt villjag tolka som en opinion för en såstor ^u-hjälp som möjligt, ett värdefullt bidrag i sammanhanget. Namnlistangällde alltså delta; Vi vädjar tillSveriges riksdag ^atl ställa det återstående ^skördeöverskotlet till ^u-ländernas förfogande. - Det är omdel vi skall fatta beslut . I övrigt bekräftar delar av i Kildebattinlägg vad jag har sagt. ^(s)kort ^genmäle: Det känns litet bedrövligt att behöva ta kammarens lid i anspråk för att gång på gång upprepa för de^folkpariistiska debattörerna vad man har sagt i tidigare anföranden.Jag skall inte uttala mig om huruvida derasuttalanden beror på att de inte lyssnade ^lill vad jag sade eller på alt de vill förvrida vad jag sade. Men, i , jag inledde mitt anförande med ^atl deklarera att jag för min del anser alt ^enprocentsmålet börförverkligas under delta budgetår och att jag inte heller har gett upphoppet om att så kommer att ske - för vi har faktiskt merparten av det åretkvar . Jag har däremot ingen respekt för dem som ställer förslag ulan ^atltala om hur de skall finansieras. Det vill jag också säga. Jag uttaladeäven myckel klart redan i mitt första inlägg - det var Ytterligare insatser för ^svältdrabbade länder ingen^mildring och inget klarläggande som följde i replikerna - ^atl jag gjorde en mycket stor skillnadmellan den folkopinion som kommer till uttryck och de folkförförare somhar varit i farten här. Man har ^inle bara använt en förenklad ^debatteknik, utan man har gett klart felaktiga och oriktiga uppgifter. Sägerman till människor att "dettafinns alt ge" tror de givetvis det. De borde ha anledning att tro det! Vihar fått klart tor oss här i kammaren alt dessa uppgifter var felaktiga. Till slut: Om jag har varit engagerad i den här debatten beror del päalt jag har sett människors nöd. Jag skall inte utlämna människors nöd eller människor i nöd i detaljeradebeskrivningar såsom exempelvis i har gjort. Jag anseratt man skall respektera även de fattiga människornas integritet. Men har mansett människors nöd kan man inte nöja sig med alt försöka ^friköpa sitt samvete för stunden. Då måste man använda av sill liv ^lillalt ändra pä förhållandena i världen. iKil (fp) kort ^genmäle; Manskall använda av sitt liv, sade . Använd den här dagen avert liv, ni som har möjlighet ^atlinom kort rösta för en rejäl, konkretåtgärd för de fattiga folken. Här har dragits många dimridåer och gjortsförsök ^atl dölja vad man egentligen har tyckt i den väsentliga frågan; Skall vi uppnå ^enprocentsmålet , genombeslut , etter skall vi vänta till en oviss framtid? ^Brigilta säger nu ^atl hon villnä ^enprocentsmålet. Vad är del då för fel vi gör oss skyldiga ^lill som^lycker att världens nöd trycker pä så hårt att vi redan nu skall nå delta mål?Är det fel av oss? Varför skall vikallas folkförförare? Vi företräder i samma opinion och lägger fram samma förslag sommänniskor ute i landet ansluter sigtill och dä ^fär epitetet "finfolkopinion". Varför skilja på människor på delta sätt? Jag är övertygadom att de 250 000 människor som skrivitunder uppropet, om de hade suttit iriksdagen, också från denna talarstolhade fört fram ^förslagel - men då hade de förvandlats från företrädareför en fin folkopinion tillfolkförförare. Jag vill också vända mig till i Heden.Han säger nu att de namninsamlingar som hankallat ett jippo egentligen ansluter ^lill det som han själv önskar. Slutsatsen av del får iHeden dra, men det förhåller sig ^inle riktigt på del sättet. Det väntade ^skördeöver^skotlet kommer enligt gjorda beräkningar ^atl uppgå titt ytterligare , inte titt de100 för vars inköp majoriteten i utrikesutskottet vill ha ettanslag pä . Dessa medel skall tas frän redan beviljade anslag. Inte en enda ny och friskkrona skall gå till de fattiga folken. Del är det reella lägel. Ingen kanförneka det genom ordridåer från denna talarstol i denna debatts sistaminut. iHeden (c) kort ^genmäle: Det är fullständigtlönlöst ^atl försöka förklara saker och ting för i Kil.Antingen kan han inte falla eller vill han inte fatta. Jag föreställer mig att det är fråga om del sistnämnda förhållandet.Jag har som jag sagt aldrig angripit för dess agerande.Jag har framhållit detta två gånger för att i skulle uppfattadet; namninsamlingen är alt betrakta som ett värdefullt tillskott tittopinionsbildningen för ^u-landshjälpen. Det har svenska kyrkanåstadkommit med dessa namnunderskrifter. Även om man ^inle lyckades samla mer än ett par hundra tusen av Sverigesmedborgare, är dessa namnunderskrifter dock att betrakta som uttryck fören viss opinion. Men vad jag ser som ett jippo, och vi har under dagens debatt fält bekräftelse på att det förhåller sig så, ärfolkpartipressens och agerande i förberedelserna till denna debatt. Del är det som är ettjippo. Ytterligare insatser för ^svältdrabbade länder Herr^CARLSHAMRE ^(m); Jag ber inte om ursäkt för att jag tartid i anspråk för en kort röstförklaring. Ännu varjag närmast benägen alt rösta för reservationen såsom det minst dåligaav två dåliga förslag. Efter dagens debatt kommer jag i stället alt rösta medutskottsmajoriteten. Dock ansluter jag mig ^inle ^lill den nakna framställningsom ^utskotismajoritetens skrivning utgör utan^lill denna skrivning som den i daghar utlagts av t. ex. utskottels ordförandeherr ^Geijer i , herr ^Hernelius, herr ^Anlonsson och herrTuresson. Detta innebär att ^utskoitets skrivning skall tolkas så att för detförsta varje kilo ^veieöverskoU som kan finnas i skall ställas till de svältande folkens förfogande. För del andra skall detta skeutan onödigt dröjsmål genom en snabb inventering av hur mycket som kan finnas och genom alla åtgärder för alt snabbt skaffa fram tonnage ochannat som behövs för alt få i väg ^veleöverskottet. När vi för det tredje vethur stort överskottet är och vi kan få i väg del skall del icke komma attfattas pengar. Vi har fått höra ^atl detta är innebörden i utskottetsförslag. Förslaget harformen av en hemställan till ^Kungl.^Maj:t all uppmärksamma vadutskottet anfört. Vad ^uiskotiel anfört måste i detta fall anses varainte bara det som naket står i texten, ty där återfinns ingenting mer än en ganska tunn förhoppning, nämligenföljande uttalande; "hoppas ^ulskoltet alt den definitivaberäkningen av skördeutfall skatt visa alt ^ytleriigare kvantitetersenare kan användas för biståndsändamål. "Det uttalandet har alltså väsentligt skärpts och utvidgats av fleraframträdande talesmän för ^ulskoitsmajorileten . Med den tolkning ^utskoitsmajoriietens talesmän i dag^lagl ^fram^-kan jag och, som jag tror, många med mig rösta för^ulskotteis förslag. Jag utgår från att ^Kungl.^Maj;t som har att effektuera beslutet betraktar dessa mycket auktoritativauttalanden som en del av vad ^ulskoltet anfört. Ytterligare insatser for ^svältdrabbadeländer Med ^deua anförande, i vilket fru^Lindquist samt herrar ^Nyhage, Johanssoni ^Vrångebäck, , ^Wachlmeister i , , ^Lothigius,Träff, Hovhammar och ^Schött (samtliga ^m) instämde, var överläggningenslutad. Propositioner gavs påbifall ^lill ^l;o)^ulskotteis hemställan, ^2;o) reservationen av fru tredje vicetalmannen ^Neltelbrandt och samt ^3;o)det av herr ^Måbrink under överläggningen framställda yrkandet och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä frutredje vice talmannen ^Neltelbrandt begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under ^2;o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan herr ^Måbrink begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande ^voieringspropo^silion: Den som vill alt kammaren ^lillkontraproposition i huvudvoteringen angående utrikesutskottetshemställan i betänkandet nr 17 antar reservationenav fru tredje vice talmannen ^Neltelbrandt och röstar ^j^a, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren ^lill kontraproposition i nämnda votering antagit detav herr ^Måbrink under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genomuppresning förklarades ^fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då herr ^Måbrink begärde rösträkningverkställdes votering med ^omrösiningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: I enlighet härmed blevföljande voteringsproposition uppläst och godkänd; Den som vitt attkammaren bifaller ^uirikesuiskoiieis hemställan i betänkandet nr 17 röstar ja,den det ej vitt röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av fru tredje vice talmannen ^Neltelbrandt och herrHelén. Vid omröstning genom uppresningförklarades ^fiertalet av kammare^ns ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då fru tredje vice talmannen ^Neltelbrandt begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstnings-apparat. Denna omröstning gav följanderesultat: § 12 Ändring i riksdagsordningen^m. Föredrogs^konstitutionsuiskoitets betänkande nr 65 med förslag ^lill ändring i riksdagsordningen ^m. med anledningav förvaltningsstyrelses framställning 1974:24 och en inom^ulskoltet verkställd översyn av gällande riksdagsförfattningar. Ändring i riksdagsordningen ^m. Den nyaregeringsformen (RF) och den nya riksdagsordningen (RO), som riksdagenslutligt antog , skulle i sin helhet börja tillämpas . Det ankom på attföreta de följdändringar somgrundlagsreformen gav anledning tilli de författningar om ochdess organ som enligt äldre grundlagsbestämmelser beslutades av ensam. Förberedelsearbete för dennaöversyn hade pågätt inom olika delar av ^riksdagsförvatiningenoch verk. I detta betänkande framlades bl.a. förstag till 1. lagom ändring i riksdagsordningen, 2. lag med instruktion för riksdagensförvaltningskontor. Förstagel under 2 byggde på riksdagens^förvaliningssiyrelses framställ ning i ämnet till (1974:24). 1. med anledning av utskottets initiativbesluta att riksdagsstadgan skutteupphöra att gälla vid utgången av , 2. med anledning av utskottets initiativbesluta att 6 ^§^ bestämmelserna ^(RFS1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen skutte upphöra att gällavid utgången av , 3. med anledning avframställningen 1974:24 första dels-satsen ^anla förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen, ^såviii avsåg 9kap. 4. med anledning av utskottets initiativanta ^förslagel till lag om ändringi riksdagsordningen i övrigt, 5. med anledning avframställningen 1974:24 andra dels-satsen anta förslaget till lag medinstruktion för , 6. med anledning av utskottets initiativanta övriga förslag (3-10). HerrJOHANSSON i ^(s); Herr ^lalman!Det belänkande från som behandlas innehåller förslag ^lill ändringar i riksdagsordningen och andra ^riksdagsförfallningar.Under punkten 3 föreslär utskottet en ändring i en huvudbestämmelse riksdagsordning. Utskottet önskar att dennaändring skall företas genom ett enda beslut. Jag ber, herrtalman, all fä yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. yttrade; ^Konstitutionsulskotleis betänkandenr 65 företages till avgörande på ^sådani sätt att propositioner förstställs beträffande punkten 3 och därefter i fråga om utskottetshemställan i övrigt. anförde; Beträffandedenna punkt, som avser ändring i riksdagsordningen genom ett endabeslut, har endast yrkats bifall ^lill utskottetshemställan. För bifall ^lill en sådan hemställan krävs att minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöterförenar sig om beslutet. Jag får vidare erinra om stadgandet att beslut som fordrar anslutning från särskiltflertal alllid skall fattas genomomröstning. Följande voteringspropositionupplästes och godkändes; Den som villatt kammaren bifaller ^konstitulionsutskotiets hemställan i betänkandet nr 65punkten 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Om inte minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstat ja, har kammarenavslagit ^utskoitets hemställan. Vid omröstning genom uppresning förklarades minsttre ^O^årdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter haröstat för bifall till ^ja-proposilionen. Kammarenhade alltså bifallit utskottets hemställan. Utskottets hemställan i övrigt Bifölls. Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 59 i anledning av ^Kungl. ^Maj;ts proposition 1974:164 med förstag till lagom ändring i ^vägtra-^flkskatieförordningen (1973:601), ^m. I ^proposilionen 1974:164 hade ^Kungl. ^Maj:t() föreslagit att dels anta vidpropositionen fogade förslag ^lill 1. lag om ändring i^vägtrafikskaiteförordningen (1973:601), 2. lag om kompensation för skall på bensin i vissa fall, 3. lag om ändring i ^skatiebrotlslagen (1971:69), 4. lag om ändring i lagen (1971:1072) om ^förmånsberäitigade skattefordringar ^m. dels godkännavad i ^proposilionen förordats om införande av ^kilome- Nr 142 ^ter^skait för släpvagnar och om bestridande av kostnaderna för ^kilome- den ^terräknarapparatur. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: ^"Enligl beslut av inleddes en reform i fem etapper av den årliga fordonsskatten. Den första och den andra etappen genomfördesår resp. 1973.1 propositionenförestås, alt tredjeelappen genomförsmed verkan från den t . ^Förslagel berör, i likhet med föregående etapper, endast fordon med en^totatvikt över . Det innebärinom ramen för ett oförändrat totalt skatteuttag en omfördelning av skatten sombetyder skattesänkningar för ^neriatet bussar och bensindrivna lastbilar ^saml för lättare ^brännofjedrivna lastbilar. Förtyngre ^brännoljedrivna lastbilaroch för släpvagnar innebär förslaget i allmänhet högre skatt. I ^proposilionen föreslås vidare,att ^kilomelerskatten för ^brännoljedrivna personbilar höjs så att denkommer i nivå med bensinskatten för likvärdiga bensindrivna personbilar. Isamband därmed föreslås också ^atl den^körsträcka som ^tillryggaläggs utomlands med ^brännoljedriven personbil i princip får avräknas vid beräkning av kilometerskatten. Bestämmelsernaföreslås träda i kraft den dag regeringen förordnar. Vidare föreslås ipropositionen, alt beslut fattas om att kilometerskatt införs den för släpvagnar, som drasav ^brännoljedrivna motorfordon och har en ^totatvikt över . I ^proposilionenföresläs också vissa i huvudsak tekniska ändringar i vägtrafikskatteförordningen (1973:601), bl. a. i anledning av att den nya regeringsformenträder i kraft . Slutligen förestås i propositionen att kompensation förskatt på bensin titt jordbruketstraktorer och ^skördeiröskor regleras i en tag. Med hänsyn titt den minskande användningen av bensindrivnatraktorer och ^skör^deiröskor ijordbruket förestås en sänkning av kompensationsbeloppen." 1 detta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning av^proposilionen väckta motionerna 1974:1962 av herrar ^Haltenius (c) och (). 1974:1963 av herrar ^Lothigius ^(m) och ^Komsledt ^(m) vari hemställtsatt hos ^Kungl. 1. anhålla au de nya^kilometerskaiträknarna pä släpvagnar som drogs av motorfordon inte infördesförrän fullständiga garantier förelåg att ifrågavarande mätare fylldealla krav på tillförlitlighet samt 2. besluta att^kilomelerräknare, monteringssats och monteringsarbete bekostades avstatsmedel, 1974:1965av herrar i ^Järvsö (c) och ^Fågelsbo (c) vari hemställts an vid behandlingen av propositionen 1974:164 beslutade ^atl^kilomelerskaitens grundbelopp för personbilar skulle vara för skattevikten och29 öre för skattevikten och tyngre med ett tilläggsbelopp pä förvarje helt hundratal kg över , 1974:1966 avherr S^trömberg i (fp) vari hemställts all hos regeringen begärde förslag till sådan ändring av vägtrafik-skatteförordningen alt användning av fordon med liten drivmedelsförbrukning och minimaltutsläpp av föroreningar ^skatlemässigt gynnades, 1974:1967 avherrar Träff ^(m) och ^Komsledt ^(m) vari hemställts alt beslutadeall undantaget för på avbetalning försålda återtagna fordon jämlikt 16 ^S^ ^vägtrafikskaiteförordningenskulle kvarstå i enlighet med nu gällande bestämmelse, dels de vidriksdagens början väckta motionerna 1974:11 avherr i ^m.fl. (c), 1974:77 avherr ^m. (c), 1974:622 avherrar () och i ^Säffle (c), 1974:634 avherrar ^Åkerfeldt (c) och i Ulfsbyn (c), 1974:1209 avfru ^(s) ^saml 1974:1230 av herr ^Komsledt ^m. ^(m) varihemställts ^atl hos ^Kungl.^Maj:t skulle anhålla om sådanändring i ^vägtrafikskaiteför^ordningen^atl ^dieseldrivna personbilar, som i stor utsträckning användes utomlands,undgick dubbelbeskattning. 1. med avslag på motionerna 1974:1962, 1974:1964,1974:1965 och 1974:1967 och med anledning avpropositionen 1974:164 och motionen 1974:1230 ^anla de vid propositionen fogade förslagen till 1. tag om ändring i ^vägtrafikskatleförordningen(1973:601) med den ändringen all 29 §och ikraftträdandebestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagenlydelse, 2. lag om kompensation för skatt på bensin i vissa fall, 3. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69), 4. tag om ändring i lagen(1971:1072) om ^förmånsberäitigade skattefordringar ^m. 2. medavslag på motionen 1974:1963 godkänna vad i propositionen förordats om införande av^kilomeierskatl för släpvagnar och om bestridande av kostnaderna för^kilometer-räknarapparatur; 3. avslåföljande motioner, nämligen 1. motionen 1974:11 2. motionen 1974:77 3. motionen 1974:622 4. motionen 1974:634 5. motionen 1974:1209 6. motionen 1974:1966. 1. beträffande betalningsansvaret förvägtrafikbeskattningen av i ^Trobro ^(m) och fru ^Troedsson ^(m) som ansett att utskottet under 1.1 bort hemställa, ^atl riksdagenmed bifall ^lill ^moiionen 1974:1967skulle avslå den i propositionen föreslagna ändringen av 16 ^§^^vägtrafikskaiteförordningen (1973:601), 2. beträffande ^kilomelerskatten på släpvagnar avherr i ^Trobro ^(m) och fru ^Troedsson ^(m) som ansett att ^utskotiet under 1.1 och 2 bort hemställa, att medbifall titt ^moiionen 1974:1963 ochmed avslag på vad i propositionenförordats om införande av kilometerskatt ^m. ^atl i propositionen avsedd ^räknarapparalur inte infördes förrän fullständiga garantier förelåg för alt apparaturenfyllde alla krav på tillförlitlighet, 2. alt ^kilometerräknarapparatur,monteringssals och monteringsarbete bekostades av statsmedel, 3. beträffande vägtrafikbeskattningens inriktning av herrarAndersson i (c). Josefson (c), (), i ^Trobro ^(m),i ^Järvsö (c) och () samt fru ^Troedsson ^(m) somansett ^atl utskottet under I och 3.6 bort hemställa, att med bifall till ^moiionen 1974:1966 ^saml med anledning av motionerna 1974:1964 och 1974:1965 hosregeringen begärde en översyn av^vägtrafikskaiteförordningen i syfte att ^skatlemässigt gynna användningen av energisnåla ochmiljövänliga fordon. i^Trobro ^(m); I ^skalteuiskoltets belänkande nr 59 behandlas ^Kungl. ^Maj;ts proposition nr 164 samt ett antalmotioner av vilka några väckts avrepresentanter för moderata samlingspartiet. Vad förstbeträffar betalningsansvaret för vägtrafikbeskattningen vill jag nämna ^atl fordon som omfattasav ^vägtrafikskalteförordningens bestämmelser ^inle får användas om skall ej^erlagts. En undantag från denna regel gäller dock i de fall fordonet ärköpt pä avbetalning och ^återtagits avsäljaren. Departementschefen har föreslagit att delta undantag skall utgå på grund av attdet skapar ^konlrollsvårigheler. Herrar Träff och ^Komsledt har i en motion, nr 1967,yrkat avslag pä detta förslag. Motionärernahävdar att ändringen skulle medföra all säljaren får betala köparensskatteskuld samt all säljaren ofta inte ens får täckning för sin ^varufordran i samband med ett sådantåtertagande. Jag skall avstå från alt motivera motionen - ^atl göra det i sitt anförande - och vill endast yrka bifall ^lillreservationen 1 som är anknuten till den nämnda ^moiionen. I ^moiionen 1963 av herrar^Lothigius och ^Komsledt yrkas alt ^kilome-^terskatträknare på släpvagnar som dras av motorfordon ^inle skallinföras innan det finns garantierför att mätarna uppfyller kraven pä ^tillförtittighet ^saml att staten skall svara för heta kostnadenför ^kilometerskaiträknarna och deras montering.