prot · FX0997 · 1974-12-31 00:00:00 — Ochsamma situation har man upplevt i många Den ekonomiska politiken, m. m. Nr 97-------------- andra länder. Jag är alldeles övertygadom att inte tar på sig Fredaeen den--- något ansvar, om han skulle lyckasövertyga den sittande regeringen och 31 mai 1974----- '' finansminister att ge sig ut pådessa lättvindiga vägar, för att -------------------- sedermera i efterhand få avläsa detdystra resultatet. misKa Långtidsbudgeten, säger herrBohman, ger underlag för att räkna med P , 1,1. ni. yj [|. j. jgj gj utgiftsexpansion utan att diskutera några Långtidsbudgeten är så konstruerad att man har en inkomstsidabaserad på en uppfattning om hur lönerna och skatteinkomsterna kommer attutveckla sig och en utgiftssida där den utgiftsnivå vi har läggs fast ochdär man vägrar att antecipera nya utgifter och kostnaderna för nya reformer.Och tror verkligen på allvar att man i det här huset är beredd attlägga på locket och säga: Det blir inte en tillstymmelsetill reform ? Vi har under den gångna vårriksdagen upplevthur man i utskottet, för att i någon mån kunna föra en finanspolitik i enansträngd tid, har klarat sig fram med skrivningar; dessa skrivningar ärladdade och bindande och alla går åt ett håll de är inteckningar i framtiden.Herr är inte främmande för vad alla de skrivningarna innebär, och skullede effektueras ramlar hela argumentering under bordet. tar upp frågan om det onyttjadekapacitetsutrymme som vi inte har tagit tiU vara . Vi harfört den här debatten , och det är fel av mig att upprepa den, menjag vill ändå säga att vi under dessa år - även under de tidigare ansträngdaåren haft en sysselsättning som varit högre än . Men vi hardessutom haft ett nytt utbud av människor som velat ha arbete och som inte utanvidare har kunnat anpassa sig där arbetsmöjligheter uppstått. Det tar tid attfå en sådan situation under kontroll, och ingen regering kan klara det från dagtill annan. fastnade för s. 161 i nationalbudgeten. Jaggick ut och repetitionsläste den delen av budgeten, och jag hamnade på s. 157,där det kan finnas någon anknytning till inlägg. Där tas uppfrågan om den s. k. konsoliderade offentliga sektorn. Där heter det att maninte kan diskutera denna konsoliderade sektor statlig , , offentligsektor och tillika ATP-fonder och försäkringssektor utan att i sammanhangetta in vilka verkningar det får på kreditpolitiken och på kapitalmarknadensmöjligheter. Det var det jag försökte förklara i mitt första och långaanförande. Är ute efter något slags marknadsprisssättning i denbristsituation som skulle uppstå på långfristigt kapital för den händelsefinansministern tog hand om AP-pengarna för den statliga utgiftspolitiken, såsäg det rent ut! Jag tycker också att de ekonomer som är ute i dessa ärendenskulle säga rent ut: Vi är ute efter den bristsituation på långfristigt kapitalsom automatiskt för med sig en räntehöjning på kapitalmarknaden. Allra sist vill jag säga till att jagavstår från att kommentera det han sade om haren och hans husbyggande. Jag troratt naturen har inrättat det på det sättet att haren klarar sig utan något huspå vintern. Jag gavherr erkännandet att han vill vara med och betala de härutgifterna, och för en gångs skull är ense om de ekonomiskabedömningarna när det gäller budgeten och gränsen för underbalanseringen i den.När jag använde uttrycket att vill betala i en valuta som inteär gångbar var det inte så svårt att genomskåda vad jag avsåg med det. har ju presenterat sin linje i reservationen till finansutskottetsbetänkande, och det är en finansieringslinje som lika välsom tidigare är relativt ensam om. Den ekonomiska politiken, m. m. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle: sade att fler skulle blimissgynnade genom krav på pensionsålderssänkning frän den 1 januari1976. var det har jag försökt visa medveten om attpensionsålderssänkningen kräver en viss förberedelsetid för administration ochför anpassning till t. ex. ITP och STP. Men kommittén fann att rättviseskälenför en sänkning av den allmänna pensionsåldern till var så starka attreformen måste genomföras . Företrädarna för partierna ochför löntagarorganisationerna var ense om att detta varviktigast, och på den grunden föreslog de genomförandet av sänkningen från denI . - Att vi har så kort repliktid här gör att jag måste bara heltkort och summerande redovisa detta, men jag hänvisar till s. 85 och 86 ipensionsålderskommitténs betänkande. uttalade att detinte är nödvändigt att ändra reglerna för förtida och uppskjutet uttag på grundav att man sänker den allmänna pensionsåldern till . Sänkningen av den allmännapensionsåldern kommittén inte i och för sig anledning tilländringar i det förtida respektive uppskjutna uttagets principiellakonstruktion. talade om rörlig pensionsålder. Jag har storförståelse för rörlig pensionsålder i den meningen, att jag tycker vi börsökaefter vägar som kan göra det möjligt med deluttag av pension och delarbetstidunder åren närmast pensionsåldern. Men jag vill gärna säga att jag finner dettaproblem så komplicerat, att vill man lösa det innan en allmän sänkning avpensionsåldern skall genomföras, kommer de människor som ännu är hänvisade tillpensionsåldersgränsen att få vänta mycket, mycket . Därför säger jagåterigen att de invändningar som görs mot en pensionsålderskommittén underströksatt den reformen är angelägen, och uppskov bara ger besked om att man intefinner reformen angelägen. 1 pcnsionsålderkommittén underströks att denreformen är angelägen, och där visade man också att den kan genomföras den 1januari 1976. Ännu har jag inte fått något besked om vilka nya uppgifter somkan ha kommit fram i frågan sedan den granskades av pensionsålderskommittén. Så några ord om indexregleringen. Det är riktigt attfinansministern och jag har samma uppfattning om att det är en provisorielösningsom skatteutredningen kom med och som partierna står bakom. Finansministerngör också ett annat riktigt konstaterande när han säger att vi även efter dennaprovisorielösning säkert kommer att få ett förslag som innebär att man skall taut högre procenttal av människor som har högre inkomster. Han säger att detjust därför vore fel att indexreglera ett bra Den ekonomiska politiken, m. m. skattesystem.Nu frågar jag: Har jag fel när jag säger och sade tidigare att vadskatteberedningen nu har gjort är att den har återställt det skatteuttag somgällde när man genomförde reformen 1970? Är det inte så? Är det inte justdärför en indexreglering har ägt rum? Är det inte så, att det är de högainkomsttagarna som får en lättnad med styvt , under det att deinkomsttagare som har låga inkomster bara får mycket små belopp? Eftersom dettaär fakta upprepar jag frågan, som jag inte har fått något svar på: Ärfinansministern och socialdemokraterna beredda att säga att denförändring av skatterna som vi bör företa , dvs. ett årsenare, är en reform som bör få låginkomstprägel? Det har jag inte fått någotsvar på. Och så till finansministerns uttalande om fåren. Nuförstår jag varför vill köpa några får av mig: han vill tydligenbättra på både sin charm och sin politiska profil! Några ord också till . Alla vet ju att jaghar varit föremål för mycken omtanke i pressen ochpå annat sätt. Det har gått så långt att i sin omtanke om mighar sökt sig till Predikaren för att hitta något vänligt att säga till mig.Anledningen är att tror att jag har blivit ensam och fruktaratt jag skulle börja frysa. Men frågan är väl om inte talar iegen sak. har han legat tillsammans med eller kanske stöttat densocialdemokratiska regeringen. är han inte längre obligatoriskt sängkamrat idet sammanhanget, och det känns ensamt, ovant och kallt. Det förstår jag. Jaghar därför skäl att tro att har gått till föratt söka tröst för egen del. Och jag kan bara säga: Det är en framgång att herrHermansson har gått dit. () kort genmäle: Finansministern gjorde gällande att jag imitt anförande hade ställt ett antal retoriska frågor till honom. Mina frågorvar inte retoriska, utan det var högst substantiella frågor som jag gärna vUleha svar på. Och jag fick när det gällde den offentliga sektorns utvecklingungefär samma svar som jag har fått förut. förklarade också att vihar fört den här debatten så tidigare att det egentligen var felav honom att upprepa dem. Likväl gjorde han det, och därför måste jag upprepavad jag har sagt förut när vi har diskuterat detta, så att inte protokolletblir haltande. gjorde gällande att anledningen till att manhade utvidgat den offenfliga sektorn i så hög grad framför allt var att denprivata sektorn inte hade visat tillräcklig initiativkraft, tillräcklig aktivitet.Det var alltså helt enkelt nödvändigt. Jag har tidigare återgivitnågra kritiska synpunkter i detta hänseende av professor - det äralltså en sådan där erbarmlig teoretiker som talar om. Jag skall beatt än en gång få läsa in i protokollet vad han har sagt, därför att jag tyckeratt det är så bra sagt och därför att jag är övertygad om att det är riktigt.Han säger: "Vadsom har hänt------- är ju att man bedrivit en medveten politik syftandetill en ökning av den offentliga sektorn. dennaökning har man medelst skattehöjningar och andra ekonomiskapolitiska åtgärderhållit tillbaka efterfrågan på varor och riänster från den privata sektorn.Sysselsättningsstagnationen där är därför inte ett uttryck för bristandeexpansionsförmåga utan helt enkelt resultatet av en politisk styrning." Det var det som hände under de förlorade åren. "Jag kan absolut inte se,att det historiska utvecklingsmönstret på något sätt skulle utgöra ett bevisför en bristande förmåga hos det privata näringslivet att dra till sigytterligare arbetskraft. Om man gör det tankeexperimentet, att man radikaltskär ner den offentliga sektorn och i stället ger motsvarande utrymme förprivat konsumtion, kommer naturligtvis sysselsättningen att öka såväl inomindustrin som inom privat serviceverksamhet och kanske t. o. m. Och så tiUägger han: "Har man en defaitistisk tro på att sysselsättningeninom den privata sektorn inte kan påverkas i stigande riktning" och detär tydligen det som har "måste man ju uppfatta allagenerellt verkande efterfrågestimulerande ekonomisk-poUtiska medel såsom heltmeningslösa och i konsekvens därmed kommer man rimligen att utnyttja endasthelt andra och långt mindre effektiva medel i sysselsättningspolitiken." Och det är ju det man gör. "Gör man så, tror jag emellertid att man är innepå ytterst olyckliga vägar. Då kommer vi sannolikt att få dras med en storpermanent arbetslöshet i vårt land." Det är den arbetslösheten vi har,även om den är betydligt lägre än vad den har varit tidigare. Och så resonemanget om budgetsaldot igen. Varför, sägerfinansministern, har man tvingats begränsa sig i på det sätt som manhar gjort? Det har gått för snabbt, säger finansministern. Ja, det har gått försnabbt. Men det är inte det vi diskuterar. Frågan är i förhållande till vilketutrymme som det har gått för snabbt. Har man gått över det till förfogandestående utrymmet eller har man inte gjort det? I har man gått över dettill förfogande stående utrymmet med de konsekvenserna att det har slagittillbaka i en ekonomisk kris, den besvärligaste i hela och kanske påmånga andra håll också. Finansministern kan väl rimligen inte förneka att om vihar en bruttonationalproduktutveckling på låt mig säga har vibetydligt större utrymme för reformer, skattesänkningar och åtgärder avliknande slag än vad vi har då bruttonationalproduktökningen är 1, 2 eller 3procent. När vi talar om de förlorade åren och om de 20 miljarder som viförlorade , så är det inte en siffra som är tagen ur luften; denär direkt hämtad ur statistik. Det är klart att man kan skratta och sägaatt det här är fantasisiffror och efterrationalisering. Men faktum är ju, atthade vi haft samma tillväxtökning under dessa tre förlorade år som man haft utei i övrigt en tillväxtökning som motsvarar den trend som vi tidigarehade i - så skulle vi ha haft ett belopp av ungefär denstorleksordningen att dela på: finansministern hade fått ungefär hälften och deenskilda medborgarna hälften, och vi hade fått en ökad efterfråga som gjort attvåra arbetslöshetssiffror hade legat på en betydligt anständigare nivå än vadde gjort under de förflutna åren. Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. HerrHERMANSSON (vpk) kort genmäle: Jag tror att har missförståttmig. Det var inte så mycket av oro för att skuUe frysa som jaganförde ett citat ur världslitteraturen. Jag ville bara illustrera glädjen hosde bägge kontrahenterna bakom den nya uppgörelsen. Vad bekymmerför min egen frusenhet gäller vill jag säga: Visserligen gillar jag värme meninte under den skinnfällen eller skall vi säga det täcket som herrar Helénoch har knypplat ihop. Finansministern tog återigen upp finansieringsfrågan ochpekade på vår reservation i finansutskottet. Men den behandlar ju de aktuellafrågorna och tar inte upp finansieringen av skattereformen och pensionsåldersreformen.Den saken har inget parti tagit upp konkret, eftersom de reformerna inte skallbeslutas . Men när det gäller finansieringen av dessa bägge reformer viUjag påminna om att jag mycket bestämt förklarade underdiskussionerna på och i kanslihuset, att vi stödde förslagen frånskatteutredningen och pensionsålderskommittén just när det gäller höjningarnaav arbetsgivaravgifterna, förslag som regeringen sedan gått ifrån. Det varalltså den finansieringen vi ville ha, och jag tycker fortfarande att det ärgott mynt som skulle användas på det sättet för att finansiera reformerna. Vi tycker att man måste kritisera regeringens uppgörelsemed utifrån två synpunkter: dels därför att den i avgörande styckeninnebär en dålig politik för lönarbetarna, dels därför att den innebär enpolitisk koalition som också på skadar samhällsutvecklingen.Kritiken mot själva innehållet i uppgörelsen måste också göras från tvåsynpunkter: det gäller dels vad som uttryckligen rekommenderas i uppgörelsen,dels vad som inte står där. Jag har redan tagit upp skatteförslaget och kritiseratdet. Vi tycker att det är en dålig reform från låglönegruppernas,barnfamiljernas och pensionärernas synpunkt. Den ger, som jag redan anfört, 782kronor till den som tjänar men per årtill den som tjänar . Jag vill erinra om attcenterpartiets representant i skatteutredningen helt ställt sig bakom dettaförslag. kan alltså inte rimligen kritisera förslaget. Men därtill kommer, som jag tidigare nämnde, attmajoriteten också vill ge en extra skattedusör på sammanlagt 1,6 miljarderkronor , vilket sammanhänger med att avdragsrätten försjukförsäkringsavgiften förutsattes vara kvar vid taxering. För densom har en årsinkomst på betyder detta , för den somtjänar inte i extra skattelättnad. Härigenomskärps ytterligare skatteförslagets ovänliga profil motlåginkomstgrupperna. Jag vill fråga: Hur tänker finansministern finansiera de1,som hans partivänner i skatteutredningen dvs.majoriteten vill ge i skattelättnad? Det har inte alls klarats ut idokumentet från uppgörelsen med , och inte heller finansutskotteteller skatteutskottet har behandlat den frågan. Men är välfortfarande inte småpotatis trots inflationen. Finansieringenav skattereformerna är oklar även på en annan punkt som jagvUl ta upp här. har fått igenom sitt krav på att den allmännaarbetsgivaravgiften inte skall höjas. I stället höjs sjukförsäkringsavgiftenkraftigare än skatteutredningen föreslagit. Kan finansministern tala om för mighur en ytterligare höjning av sjukförsäkringsavgiften , vilketuppgörelsen med innebär, kan ge lika mycket pengar som denföreslagna höjning av allmänna arbetsgivaravgiften som nuinställs? Om det inte kan ges en tillfredsställande förklaring,brister det kanske i finansieringen av skattereformen, trots att detta avregeringen gjorts till en huvudfråga. Jag tycker inte att dessa siffror stämmeroch vill därför rikta denna fråga till finansministern. Såsom framgår av vår motion och reservation är vi kritiskamot att sänkningen av den allmänna pensionsåldern till uppskjuts. Enligtvår mening borde denna sänkning kunna ske , alltså 1975. Värtförslag har varit uppe i , men det avslogs även av vidomröstningen. Ett annat viktigt krav är att få till stånd ensänkning ännu längre ner, eller till , av pensionsåldern för gruvarbetareoch andra grupper med tunga, hälsofarliga och pressande yrken. Jag tycker inteatt argumentet att förhandlingar om övergångsbestämmelser skulle ta så lång tidhar tiUräcklig tyngd. Fick vi majoritet redan nu i kammaren för denna reform,kunde vi snabbt ta upp en diskussion om övergångsbestämmelserna och i rimligtid klara den saken. () kort genmäle: gjorde en bekännelse till denrörliga, valfria pensionsåldern sådan jag har beskrivit den, vUket ärglädjande. Men hade tydligen intrycket att detta var såsvåruppnåeligt att det på något sätt skulle lägga hinder i vägen för ettikraftträdande av beslutet om den sänkta pensionsåldern. Så är inte fallet. Den1 skall den sänkta och den rörliga pensionsåldern träda i kraft. Såvitt jag vet kommer en särskild proposition mycketsnabbt att framläggas om den sänkta pensionsåldern. Kammaren kommer att beslutahärom . Det viktigaste är det gemensamma ikraftträdandet. Jag kanhålla med om att det kanske inte kommer att vara möjligt att framtill detta datum klara ut genom förhandlingar hur den rörliga pensionsåldernskall fungera i alla sina tusen och en detaljer för den enskilde. Man får såsmåningom lära av erfarenheten. En rad grundläggande saker måste dock ut genomstatliga beslut, exempelvis frågan huruvida man, om man går i pension tidigare,har rätt att få kommunalt bostadstillägg, vilket nu förvägras. Vem skall betaladetta? Kommunerna eller staten? Dessa viktiga saker kan och måste utföre det gemensamma ikraftträdandet. Om man följt centerlinjen, skulle man hamissgynnat flera människor, nämUgen dem som är angelägna om att utnytriamöjlighetema till en rörlig pensionsålder och som helt enkelt skulle ha fåttdet ikraftträdandet framskjutet, om inte den nödvändiga samordningen iförhandlingarna kunnat åstadkommas. Jag villsedan, herr talman, rikta några ord till finansministern. Den ekonomiska politiken, m. m. 8 protokoll 1974. Den ekonomiska politiken, m. m. herrLöfgren sade får ensamt svara för finansutskottets betänkande idess helhet. På två punkter har socialdemokraterna reserverat sig. Den enagäller indexregleringen och den andra besparingsutredningen. Det är naturligtvis med en suck av vemod som jag märkeratt inte har lärt eller velat lära någonting om behovet av ettmflationsskydd i själva skattesystemet. Att den som har högre lön får flerakronor än den som har lägre lön, om man inför en indexreglering, beror ju intealls på indexregleringen i sig, utan det beror på att vi har ett system med progressivaskatteskalor. Det måste bli på det sättet. Det är ju så otroligt enkelt, ochdet är synd att finansministern inte vUl göra åtminstone det medgivandet. När det gäller besparingsutredningen har för den typ av långtidsplanering som vi har talat för, ochherr Sträng säger att det kan bU liktydigt med planhushållning. Jag tycker attdet är värdefullt med den skepsis som han där visar, men vad vi menar är ju attfå rullande ramar för den statliga planeringen på det sätt som en radutredningar visar är nödvändigt. Jag hoppas alltså att ifortsättningen skall vara villig att lära om på de två punkter där han råkathamna i minoritet. Jag skall svara på hans fråga.Jag har med all den kraft jag har varit mäktig hävdat i de här förhandlingarnaatt skattereformen skall betalas med motsvarande inkomster till statskassan. Omjag säger att jag inte ens har diskuterat de 1,6 miljarderna som enfortsättning av sjukförsäkringsavdraget skulle kosta stat och kommun vidtaxeringen 1976 och inte krävt någon som helst kompensation för det, så är herrHermansson tillräckUgt intelhgent för att räkna ut var jag står på den punkten. Jag viU ytterligare till säga att när han tarchansen att kritisera den offentliga sektorns expansion, så skulle det se braut om han också då i konsekvensens och logikens intresse talade om allt detöverflöd som vi - enligt - rör oss med på den offentliga sektornoch som rimligtvis borde återställas tiU något läge som gillar. Allra sist till : Det provisoriskaskatteförslaget har alls inte någon karaktär av anpassning till index. Det gerför all del de största skattesänkningarna i höga inkomstlägen, från 50 000 upptill . Därefter blir sänkningen mindre, och i de verkligt högainkomstlägena innebär förslaget en höjning av den direkta statsskatten. Allasådana anpassningar är omöjliga, om man i fortsättningen räknar med attacceptera indexreglering av skatteskalorna. Jag tror att harställt frågan till mig: Hur ser finansministern och hur ser regeringen påeventuella skatterevisioner ? Vi ser på dem på samma sätt som vihar gjort vid de senaste skatterevisionerna, nämligen att skattesänkningenskall sättas in för'dem som bäst behöver det och ta sig uttryck iskattesänkning i kronor och inte i procent. Har man gjort den deklarationen, såär det omöjligt att förfäkta anslutning till index reglering av skatteskalorna. Jag har givetvis med intresse lyssnat tilldenna sakliga och i vissa delar förfinade debatt. Jag skall inte försökafortsätta de här bilägerskämten om vem som ligger med vem under vilket täcke.Om herrar och fortsätter ett par varv till, så kanske de kanfå jobb i , där man brukarköra med skämt i den genren. Jag säger det i medvetande om att det är trångtför frilansarna just . När det gäller den sakliga delen av debatten har herrEkström och finansministern så utförligt redovisat vår position att jag intebehöver fördjupa mig alltför mycket i detta. I finansdebatt uttryckte jagtillfredsställelse med att en majoritet kunde skapas bakom behovet avekonomiska åtgärder och mriktningen av dessa åtgärder. Jag uttryckte det påföljande sätt: "Jag tror det är oerhört viktigt att den svenskademokratin, den svenska i detta skede förmår visa beslutsamhet ochhandlingskraft och skapa en bred majoritet kring stimulansåtgärderna. "Denna breda majoritet gav oss möjlighet att möta den oväntade och svårasituation som energikrisen ställde oss inför. Vår starka ekonomi och vår godahandelsbalans hade lagt grunden för åtgärderna. När vi på detta sätt kunde möta hotet mot sysselsättningenfördes prisstegringarna i förgrunden för intresset. Också i denna fråga Uggerupphovet till problemen utanför vårt lands gränser. Vi möter rapporterom de kraftiga prisstegringarna utomlands - jag hoppas mina siffror stämmer medherr Heléns karta. Den senaste tolvmånadersperioden ökade priserna med 26procent i , i , i , och Storbritannien.Priserna på livsmedel ökade i , i och 15procent i . Siffrorna för är jämförelsevis goda - 10procent totalt och för livsmedel. Men det är högt nog. Det är emellertid självklart att de kraftigaprisökningarna på världsmarknaden innebär en stor risk för den svenskaprisnivån. har importpriserna ökat -däri inräknat även priset på oljeprodukter. Det är klart att dettaslår och slår hårt. Liksom energikrisen och i följd av energikrisen ställer denna situation stora krav på ansvar och handUngskraft hos riksdagen.Också nu gäller det demokratins förmåga att bemästra svåra situationer. Ocksånu kräver människorna handling och fasthet. som inflationen går över världen kan vi iakttaallt större svårigheter i de västliga demokratierna att skapa handlingskraftigamajoriteter. Vi lever i en period då utvecklingen i dessa länder kännetecknasav täta regeringskriser, social oro, ofta en djup splittring av nationen. DennautveckUng har föranlett utomordentligt dystra profetior. Man talar om endemokratins kris, som till väsentlig del har sin grand i bristandehandlingskraft och instabilitet i parlamenten och i nationen. Svårigheterna haribland sin grund i en lättsinnig instäUning till den ekonomiska politiken. Föratt sedan komma till rätta med den grundläggande obalansen har man fått ta tilldrastiska ingripanden som i Den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politiken, m. m. hög graddrabbat de breda folkgrupperna, framför allt löntagarna.