prot · FX0982 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:ts förslag och motionerna1974:1672, yrkande 2, och 1974:1673, yrkande 1, båda såvitt nu var i fråga,samt motionen 1974:1672, yrkandena 1 och 3, ävensom med avslag på motionen1974:1674, yrkandena 1 och 2, godkänna vad utskottet förordat beträffandestorleken av ifrågavarande statliga stöd. Stöd till intensifierad skogsvård i norra , m. m. 4. lämna motionen1974:1673, yrkande 3, utan åtgärd, 5. lämna motionen1974:1674, yrkande 3, utan åtgärd, 6. med bifall tillmotionen 1974:1626, godkänna vad utskottet anfört rörande utformningen avtillämpningsbestämmelserna för det föreslagna stödet, 7. i övrigtgodkänna vad i propositionen förordats rörande statsbidrag tUl intensifieradskogsvård i norra , 8. godkänna vad ipropositionerna 1974:61 och 1974:69 förordats om stöd tUl forskning ochutveckUng rörande maskiner och metoder för tUlvaratagande av skogsavfaU m. m., 9. medge att /75 utfästes statsbidrag med högst tiUintensifierad skogsvård i norra samt tUl skogliga åtgärder inomsamverkansområden i de fyra nordligaste länen och för att fullgöraskogsvårdsföretag i , 10. tiU Åtgärderför intensifierad skogsvård i norra , m. m. för /75 undernionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 11. tUl Forskningrörande tillvaratagande av skogsavfaU m.m. för /75 under niondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 12. lämna motionen1974:1478 utan åtgärd. Reservation hade avgivits av herrTakman (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att skulle i anledning avKungl. Maj:ts förslag och med bifall tiU motionen 1974:1674, yrkandena 1 och 2,ävensom med avslag på motionerna 1974:1672, yrkande 2, och 1974:1673, yrkande1, de båda sistnämnda yrkandena såvitt nu var i fråga, samt motionen 1974:1672,yrkandena 1 och 3, godkänna vad reservanten förordat beträffande storleken avifrågavarande statliga stöd, m. m. HerrLORENTZON (vpk): SärskUt inspirerande är det givetvis inte attbeträda talarstolen i denna sena timme, i synnerhet som detta ärende ärupptaget i slutet på föredragningslistan. Men eftersom före mig ett stort antaltalare har talat för enhälliga utskottsbetänkanden tänker jag tala för enreservation. Inom svensk storindustri är det egentligen endastskogsindustrin som i stort sett inte har ändrat sin produktionsprocess för attfå fram mera högförädlade varor är det papper, massa och sågadeträvaror som utgör de huvudsakliga produkterna. Däremot har det skett en omfattande rationalisering inomdenna produktionssektor I propositionen 61 bekräftar departementschefenattantalet i skogsbruket sysselsatta har minskat med 50000. Bygder har nästan helt avfolkats. Framför allt är det ochskogslänen som har drabbats. Vinsterna för aktieägarna är stora och slår för närvaranderekord. Skogsindustrin är däremot känd för sitt låga löneläge. Favörer iform av statliga gåvor och bidrag till bolagen har givetvis underlättatrationaUseringarna och strukturförändringen och därmed den omfattandeutslagningen av arbetskraft. Självklart har vinstutvecklingen påverkatsfördelaktigt av dessa statliga gåvor och bidrag. Men den för aktieägarna inomskogsindustrin fördelaktiga vinstutvecklingen är inte endast orsakad av ett förarbetarna lågt löneläge och utslagningen av tiotusentals arbetare. Dit hör ävenden omfattande skogsskövlingen, där hänsyn inte har tagits tUl gällande lagar. Det är just i detta läge som regeringen föreslår att 30miljoner kronor av skattebetalarnas pengar skall ges till ett särskiltskogsvårdsprogram, som beräknas ge 2 500 årsarbeten i framför aUtNorrlandslänen. De som främst skulle tjäna härpå är egentligen skogsbolagen, debolag som har svarat för utslagningen av arbetskraften i skogslänen. Ser mantUl proportionerna 2 500 arbetstiUfällen i skogen i förhållande tUl de 50 000som skogsbolagen har gjort arbetslösa -är detsysselsättningsmässiga resultatet mycket ringa, i synnerhet som det skallfördelas på stora områden i vårt land. Därtill är det enligt regeringensförslag samhället som skaU svara för kostnaderna, inte de rika privataskogsbolagen. Som framgår av vpk-motionen 1674 är vi inte motståndaretUl att det vidtas omfattande skogsvårdande åtgärder, men vi anser det vara ensjälvklar skyldighet för de privata skogsbolagen att ekonomiskt svara förskogsvårdsåtgärderna. Inte endast vinstutvecklingen avgör vårt ställningstagande;även den rovdrift med skogen som har skett spelar för oss enavgörande roll. Skogsvårdslagens 7 §, den s. k. ransoneringsparagrafen, harhelt enkelt satts ur kraft. Denna paragraf har följande lydelse: "Avverkning av icke utveckUngsbar skog må ej å någonfastighet utan tillstånd så företagas, att störrembbningar i avkastningens jämnhet uppkomma. Ej heller må awerkning av icke utveckUngsbar skog såbedrivas, att skogens återväxt avsevärt försvåras." Skogsvårdslagens paragrafer 8, 14, 15, 16 och 18 är ävenintressanta i detta sammanhang. Har skogsbolagen tillgång till gammal skog får man enligtskogsvårdslagen inte ta allt på en gång, utan uttagen skall spridas ut på enlängre tidsperiod och avverkningen av den icke utvecklingsbara skogen får inteutföras på sådant sätt att större rubbningar i avkastningen uppkommer Men detär detta som har skett i vårt land. Kalhyggena dominerar i många fall bUden och då stora och omfattande kalytor. Här är det också bolagen som leder. Ransoneringskraven i skogsvårdslagen har det tydligentagits mindre hänsyn tUl, Skogsvårdsstyrelserna i de olika skogslänen tycks havarit alldeles för givmilda mot skogsbolagens krav på kalhyggen. På annat sättkan man exempelvis inte tolka i då denna i en artikeli tidningen ~ nr 13 - meddelar att den för sin del kommeratt successivt skärpa tillämpningen av skogsvårdslagens 7 §, då engångsuttageni skogarna är på väg att bli alltför stora. Man menar att med denslutawerkningstakt som förekommer är landet utan avverkningsbar skog om30 år. Stöd till intensifierad skogsvård i norra , m. iru Stöd till intensifierad skogsvård i norra , m. m. I detta läge då vinstutvecklingen för skogsbolagen slårrekord samt efter den stora utslagningen av arbetskraft och under det att enomfattande rovdrift förekommer i skogarna, då kommer regeringen med sittförslag om statligt ekonomiskt stöd till skogsvårdsåtgärder som säger man -"dels skapar sysselsättning på kort sikt, dels förbättrarsysselsättningsläget och skogsindustrins råvaruförsörjning på lång sikt". Vad beträffar det av regeringen föreslagnaskogsvårdsprogrammet har vi vpk-motionärer inget att anföra. Vad vi vänder ossemot är det kortsynta profittänkande som präglar svenskt skogsbruk. Skogsproduktionenmåste planeras på lång sikt, och dit hör planmässiga och omfattande åtgärderför att öka tillväxten. Svenskt skogsbruk befinner sig redan i den situationenatt awerkningarna överstiger skogarnas tillväxt. Vi vpk-motionärer menar att gäller det att främja enrationellare skogsvård med användandet av statliga medel, så bör dessa satsas -förutom på de statliga skogarna - på det mindre skogsbruket. Vi är inte överensmed formuleringen i propositionen "att stödet utgår likformigt till allaägarkategorier". Vi anser det som en självklar skyldighet för skogsbolagenatt ekonomiskt svara för skogsvårdsåtgärderna. Samma skyldighet föreligger iprincip även för det mindre skogsbruket. Men en statlig satsning kan här varaförsvarbar då det gäller att utan tidsspiUan få skogsvårdande åtgärdervidtagna. I propositionen betonar departementschefen att det ärangeläget att skogsvårdsåtgärder som normalt skall utföras och som inte ingår idet föreslagna programmet också intensifieras. Detta önskemål understrykerockså jordbruksutskottet i sitt betänkande nr 19. Men är inte detta endast ettönsketänkande? Ty det bidrag som en riksdagsmajoritet om förmodligenkommer att fatta beslut om är ett produktionsbidrag till skogsbolagen i bästafall. Det kan komma att utgöra en direkt gåva över statsbudgeten tUl de rikaskogsbolagen, utan att därför några egentliga skogsvårdande åtgärder kommer attvidtas av dessa skogsbolag. Hur skall en effektiv kontroll här egentligen kunnagenomföras? De mindre skogsägarna går det säkerligen att syna i sömmarna, mennär det gäller de stora privata skogsbolagen ställer det sig svårare.Utskottets skrivning på s. 9 i betänkandet bekräftar de svårigheter som i dettafall är för handen: "Utskottet finner anledning understryka angelägenhetenav att tillämpningsbestämmelserna för det föreslagna stödet ges en sådanutformning att anslagna medel kommer tUl användning för att stödja åtgärder sominnebär en verklig ökning i förhållande till vad som kan förutsättas ha kommittill utförande om det nu föreslagna särskilda stödet inte utgått." Om nujordbruksutskottet hyst den bestämda uppfattningen att det privata vinstbegäretinte varit drivkraften utan de privata skogsbolagen drivits av socialt ansvaroch med samhällets bästa för ögonen, hade en dyUk skrivning varit obehövUg. Riksdagsmotionen 1626, undertecknad av idelsocialdemokratiska kammarledamöter, har kommit till av samma skäl, nämligenatt det kan misstänkas att de statliga pengar som det Uär är fråga om hamnarhos skogsbolagen utan att därför några större skogsvårdande åtgärder blirvidtagna. Här ett citat ur motionen 1626, som kan bekräfta ett dylikt antagande:"Vi motionärer förväntar oss att det stöd som statsmakterna ställer iutsikt skaU resultera i en kraftigt utökad skogsvårdande verksamhet utöver densom olika ägarkategorier haft planer på att genomföra." I motionen utgårman vidare från att ambitionsnivån hos såväl skogsbolag som enskilda markägareväsentligt skaU höjas. Om motionärerna hade litat på att skogsbolagen ochmarkägarna i övrigt skuUe använda det stora samhälleliga ekonomiska stöd somdet enligt propositionen är fråga om, hade givetvis denna motion varit onödigatt väcka. Men misstänksamhet mot skogsbolagen tycks här vara för handen.Yrkandet i motionen bekräftar detta. Motionärerna hoppas nämUgen på atttiUämpningskungörelsen får en sådan utformning att anslagna medel i första handkommer att gå till skogsvårdsåtgärder Man kan ju fråga sig var pengarna annarsskuUe hamna. Jag anser motionen 1626 vara på sin plats, även om deninte helt är konsekvent, vilket jag anser att kommunisternasmotion är. I denna hävdas att skogsbolagen själva skall svara för kostnaderna.Därför, herr talman, yrkar jag bifaU tiU den reservation av som ärfogad till jordbruksutskottets betänkande nr 16. Stöd till intensifierad skogsvård i norra , m. m. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Jag har tidigare vid upprepade tiUfällen haftanledning att från denna talarstol efterfråga en proposition i detta ärende. Imitt hemlän har vi haft ett skogsvårdsprogram, somjag föreslagit och som jag hoppats skulle komma till genomförande, ett programsom man på mycket goda grunder räknade med skulle ge ett sysselsättningstUlskottåt länet på cirka 2 000 årsarbeten. Detta skogsvårdsprogram är byggt på erfarenheter frånliknande skogsvårdsprogram som genomförts i våra grannländer både i öst ochväst. Därför är det med utomordentlig tillfredsställelse som vi tog emot dennaproposition. Visserligen måste vi konstatera att statsrådet inte anser sigkunna i propositionen föreslå alla de åtgärder som ingick i detskogsvårdsprogram som fanns både i vårt och i andra Norrlandslän. De åtgärdersom inte togs med i propositionen var främst gödsling och dikning. Vi haremellertid accepterat att de frågorna hitintUls inte har kommit med i hela sinvidd på grund av de utredningar som pågår och hoppas att utredningarna så snartsom möjligt slutför sitt arbete. Jag är helt övertygad om att man måste kommafram tiU lösningar som ger möjlighet till framför allt utökad gödsling iskogsmarkerna. Skogsvårdsprogrammet är ju tillkommet inte bara för att geen ökad sysselsättning i skogen utan ocksä för att ge ökat underlag förindustri i form av ett tillskott av råvara. Jag skall inte här uppta tiden medatt ge anvisningar om och belägg för den situation som vi är inne i, där vi kanse fram emot en minskning av råvarutillgångarna, men det finns all anledningtill en i hög grad intensifierad skogsvård som ger en större råvarutillgång. En sak är i alla fall klar - och det har jag ocksåtidigare antytt härifrån - nämligen att det är angeläget att detta program kangenomföras i när det fortfarande finns människor kvar i inlandet. När vifrån vårt håll helt slutit upp kring propositionens förslag, som innebär attstöd skall Stöd till intensifierad skogsvärd i norra , rru m. utgå -visserligen i mindre omfattning även till bolags- och statsskogar, så är dethelt betingat av angelägenheten av att få fram en ökad råvammängd och ökadesysselsättningsmöjligheter. När vUl göra gäUande 'att den propositionsom här föreUgger och det beslut som vi hoppas att skall fatta skulleinnebära att miljonerna i största utsträckning skaU komma bolagen till del, såär det ju en direkt anklagelse mot i första hand det enskUda skogsbmket menäven mot domänverket för att inte ha intresse för och vilja att göra den insatssom skogsvårdsprogrammet ger möjlighet tUl. Jag är helt övertygad om att bådede enskilda skogsägarna och domänverket kommer att utnyttja de möjligheter sombeslutet här medför, och jag skall som ett enda exempel ta Arieplogskommun. Där finns en produktiv areal , och därav upptas ca av domänverkets skogar. En hel del av de skogarna Ugger inom områdenom vilka det har sagts att det är tveksamt huruvida det lönar sig att avverkaskogen och göra insatser för skogsvård, alltså områden som ligger inomnollzonen. Den stimulans som skogsvårdsprogrammet innebär måste helt självklartmedföra att gränsen för nollzonen flyttas längre upp i stället för att somhittills år flyttas längre ner Att programmet måste vara en tiUgångför en kommun som är det väl inget som helst tvivel om. Jag skall glädja kammarens ledamöter med att inskränka migtill vad jag här sagt. Jag är övertygad om att kammaren kommer att bifallajordbruksutskottets hemställan i detta ärende. Jag vill bara till slut säga attjag tror att man kommer fram till en situation där ett Uknandeprogram kommer att omfatta hela landet. Jag är helt övertygad orn att mankommer att finna att de insatser som ett sådant här program stimulerar till ärväl värda att genomföra över hela landet för att ge sysselsättning men framförallt för ge det råvarutiUskott som vi är utomordentligt angelägna om att få. Jag ber att få yrka bifall till jordbruksutskottetshemställan i betänkandet nr 16. (vpk) kort genmäle: Det här skall bli kort. i Holmgården tycksha missuppfattat mig alldeles eller också lyssnade hän inte på vad jag sade.Jag sade att vi motionärer kommunisterna är med på att deprivata skogsägarna skall få del av detta anslag även om de i princip skullebetala det själva. Vidare beträffande statens skogar: Vad jag vänt mig mot ärde privata stora bolagen. Jag kan inte fatta varför de mindre markägarna skullevara motståndare till det. HerrJOHANSSON i Holmgården (c) kort genmäle: Jag viU bara till detta säga att man helaliden medan detta program utarbetats har ansett det riktigt att statsstödbeviljas för skogsvårdsinsatser åt alla ägarkategorier. Vi är nämligen medvetnaom att många av dessa åtgärder är av den arten att de inte skulle komma attgenomföras om man inte lämnade den stimulans som stödet innebär. åtgärdernasom sådana ur nationalekonomisk synpunkt är riktiga kan det inte betraktas somen förlust för samhäUet att ett dylikt stöd tillfaller samtliga ägarkategorier (vpk) kort genmäle: Det må vara hur som helst med den saken. Attdet från visst håll under hela den tid frågan behandlats har ansetts att allaägarkategorier skall få tillgång till dessa subventioner eller gåvor betvivlarjag inte alls. Men jag har inte den uppfattningen, och det är bara det jag harframfört här. Att man skall se till att landet har råvarutillgångar, detär vi aUesammans överens om. Jag har vänt mig mot - det gör vårt parti denrovdrift som sker i de svenska skogarna. Initierade personer säger att om dennarovdrift fortsätter har vi ingen råvara i skogarna längre. Det är såfrågan ligger till. talar vi tydligen från oUka utgångspunkter och det kan i och för sig vara riktigt. i Holmgården (c) kort genmäle: Låt mig först säga att det inte vid dettatUlfälle finns anledning att ta upp en debatt om hela den skogsvårdspolitik somvi skall föra. Den debatten får vi ta senare; det finns enutredning som arbetar på detta område. Låt mig också tillägga att beteckningen gåvor för ettstatsbidrag är helt oriktig, vilken ägarkategori stödet än tUlfaller Det är ialla fall förenat med en väsentlig insats att erhålla detta stöd. Regeringens förslag om en intensifieradskogsvård i norra bör hälsas med största tUlfredsställelse inte bara avkammarens ledamöter utan framför allt av dem som direkt berörs. Skogsbruket idet område som omfattas av förslaget har varit av avgörandebetydelse för sysselsättningen. Önskvärdheten av att även de som arbetar iskogen skall få del av det ökade välståndet i landet har emellertid medfört attskogsbruket Uksom andra näringar har måst rationaliseras. Detta har i sin turinneburit att sysselsättningsunderlaget minskat. Eftersom möjligheterna attfinna alternativ sysselsättning i skogslänen är begränsade är det angeläget attskogsbruket vilket regeringens förslag är ett exempel på inordnas i denstatliga regionalpolitiken. Kännetecknande för det föreslagna skogsvårdsprogrammet äratt det skapar sysselsättning på både kort och lång sikt. Man får emellertidinte tro att sysselsättningsvolymen på kort sikt skall ökas markant. Deföreslagna åtgärderna kommer dock att dämpa minskningstakten isysselsättningen, som blir följden av den fortsatta och som jag menarnödvändiga rationaliseringen av skogsbruket. Regeringen föreslår därför att i första hand de som redanarbetar inom skogsbruket eller arbetslösa skogsarbetare på orten skallsysselsättas i de arbeten som tillkommer genom det föreslagna stödet. Stöd till intensifierad skogsvård i norra , m. m. Stöd till intensifierad skogsvård i norra , m. m. värt attnotera att sådana som riskerar att bU friställda inte längre skall behövaanmäla sig som arbetslösa för att få sysselsättning i det yrke som de sedanlång tid har varit verksamma i. Utmärkande för regeringens skogsvårdsprogram är vidare attåtgärderna är sådana som nian normalt inte kan kräva att skogsägarna skallutföra. Samtliga åtgärder tjänar syftet att öka den framtida produktionen avvirke i våra skogar. Resultatet i detta avseende kommer tUl synes först på långsikt och innebär då en ökad sysselsättning jämfört med vad som annars hadeblivit fallet. En ökad virkesproduktion är nödvändig om inteskogsnäringen som helhet skall behöva minska i omfattning. Detta framgår klartav de awerkningsberäkningar som gjorts fastighetstaxering. I vad gäller de av regeringen föreslagna bidragsprocentenhar utskottet föreslagit viss justering så att enskilda personer skall kunna fåhögre bidrag än övriga skogsägare. Avsikten med skogsvårdsprogrammet är bl. a.att förbättra sysselsättningen och råvamförsöriningen på lång sikt. Detta ärfrämst ett samhällets intresse och ett intresse för dem vilkas skogsbruk ochskogsindustri är integrerade. För att stimulera privata skogsägare, vilkasfastigheter ofta är mycket små, att intensifiera sin skogsvård mäste enligt vårmening ett något högre bidrag kunna ges. Dessa skogsägare kommer inte självaatt kunna få del av de positiva effekter som deras åtgärder medför på långsikt. Slutligen vUl jag peka på att utskottet liksomdepartementschefen har understrukit angelägenheten av att de skogsvårdsåtgärdersom inte ingår i programmet och som normalt skall utföras av skogsägaren ocksåintensifieras. Regeringens förslag innebär att staten går in och stöder sådana åtgärdersom på lång sikt påverkar skogsproduktionen och därmed sysselsättningenpositivt. Mot bakgrund av de förbättrade skogskonjunkturerna får det då ansesrimligt att skogsägarna själva står för åtgärder av bl. a. kortsiktig natur. Som en replik till skulle jag vilja sägaatt avsikten med det föreslagna stödet till skogsvård bl. a. är att förbättrasysselsättningsmöjligheterna för befolkningen i glesbygden. I skogslänen är juskogsbruket basnäringen. De som arbetar i skogsbruket och som kanriskera att bli utan arbete är till största delen anställda av domänverket ochskogsbolagen. Staten och bolagen är de dominerande markägarna i Norrlandsinland, och skulle någon av dessa uteslutas från det nya stödet skulle det målsom vi har tänkt oss, nämligen ökad trygghet för de äldre skogsarbetarna, intekunna uppnås. Jag vill också i detta sammanhang peka på att det stöd somkommer att lämnas inte kommer att innebära några ökade vinster för skogsägarna,eftersom de föreslagna åtgärderna är sådana som inte hade kommit att utförasutan särskild stimulans till skogsägarna. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan. (vpk): Jag har tidigare sett uppgifter om - detframkommer också i propositionen - att de det här är frågaom för intensifieradskogsvård framför allt har tagits fram för att skapa sysselsättning. Det äremellertid en mycket begränsad sysselsättning, eftersom det gäller 2 500arbetstUlfällen i det stora område som sträcker sig över hela , helastödområdet i och nedåt. Sedan må man tala sig varm för att skapa trygghet åt deäldre arbetarna. Det kan det ju knappast bli fråga om i det här fallet motbakgrund av att skogsbolagen har slagit ut 50 000 skogsarbetare under desenaste tio åren. Tidningarna ute i landet har i anslutning till de härmotionerna tagit upp frågan om sysselsättningen. Så har också skett i mitt egetlän, där vår motion kommenterats bl. a. av den socialdemokratiska tidningen , som delvis vill ge oss rätt i att det är diskutabelt att bolagenskall få de tUlgångar som detta bidrag utgör. Men det gäUer ju ändå att skaffasysselsättning. Tidningen skriver vidare: Det gäller också att "säkravirkestillgången i en avlägsen framtid, . Skall vi troatt socialismen skall marschera fram så sakta att det då har någon betydelseför produktionens fördelning vem som står som ägare till våranaturtillgångar? Det vägrar vi att tro." Nya säger alltså att man vägrar tro att det skallgå så sakta . Men om vi tar i betraktande att socialdemokraternahar suttit i regeringsställning är det väl närmast överoptimistisk t omNya tror att skogarna den gången skulle tillhöra folket. Stöd till intensifierad skogsvård i norra , m. m. Timmen är sen, men ett par saker måste sägasmed anledning av inlägg. Han har gått tUl angrepp påskogsvårdsstyrelserna och påstår att de inte sköter sin uppgift. Det går till på det sättet att skogsvårdsstyrelserna begärin skogsbolagens awerkningsplaner, tar ställning till dem, och i den månavverkningsplanerna inte stämmer överens med skogsvårdslagen slår skogsvårdsstyrelsernatUl. Vi har flera exempel på detta. och hans partivänner vill enligtreservationen lösa frågan om att få skogsbolagen att engagera sig i den härskogsvårdsverksamheten på följande sätt: "Vid behov bör bestämmelserutfärdas och sättas i kraft som medger ingripanden då uppenbar vanvård av skogifrågakommer" Det är ju en våldsam spännvidd mellan möjligheterna attingripa på grund av uppenbar vanvård och att få till stånd den typ av insatsersom det här är fråga om, dvs. insatser som inte kan bedömas som lönsammamen som bör komma till stånd. Principiellt anser jag inte att dettastöd är annorlunda än den typ av lokaliseringsinsatser som vi gör för Norrlandsvidkommande när det gäller andra typer av verksamhet, där vi för att industriföretagav annan karaktär skaU förlägga sin verksamhet i den här delen av landet ärberedda att även om verksamheten kan bedömas bli mindre lönsam - tillskjutamedel från statens sida. Detta stöd innebär en åtgärd av principiellt exaktsamma karaktär Jag villtill slut säga att del har varit utomordentligtangeläget om att markera att alla ägarkategorier borde inrymmas iskogsvårdsprogrammet för att därigenom kunna få stöd från statens sida. (vpk): Med anledning av det senaste som herrjordbruksministern anförde, dvs.