prot · FX0989 · 1974-12-31 00:00:00 — Detta är någonting som i förvissoborde begrunda. Han utfärdade ju betyg åt sina poUtiska motståndare från allaandra partier att de var yrkesmanipulatörer, konspiratörer och allt vad det varför någonting. Om man har den inställningen måste det vara ytterst farligt meden statsmakt med alla de maktmedel som den har i det kommunistiska system somherr vill införa. talade också om att kapitalismen leder tillkaserndrill. När jag hörde det, kom jag ihåg vad jag läste för sedan omCuba, nämUgen att där har införts den s. k. lagen för lata för att setill att det arbetas mera på arbetsplatserna. Det förefaller snarare vara ettkaserntänkande än det som vi kan se t. ex. i vårt eget land. I stället för att använda statUga aktieköp via AP-fondensom ett medel att försöka öka inflytandet för anställda och löntagare tycker viatt det vore bättre att se till att de anställda fick större förutsättningaratt få del i företagsägandet på individuell bas. Med brösttoner försökersocialdemokraterna göra gällande, att det är ett misstroendevotum mot löntagarnaatt motsätta sig aktieköp för AP-pengar och att sådana aktieköp skulle vara attjämföra med de stora rösträttsreformerna. Men här flnns endast enmisstroendeförklaring, och den kommer från socialdemokraterna, som motsättersig att individen själv blir meddelägare. Det vill man alls inte. Man vill inteatt individen på en individuell bas skall kunna bli meddelägare. Vad kan detvara annat än ett misstroendevotum mot den stora mängden enskilda löntagare attpå det viset vilja förhindra en spridning av ägande och inflytande? röstade socialdemokraterna och för den delenockså emot att man skulle tillsätta en utredning för att granskamöjligheterna att vidga meddelägandet. , , har dessa två partierförklarat att det skall tillsättas en sådan utredning vid årsskiftet 1974-1975.Denna snabba ändring i inställningen välkomnar vi. Vad det emellertid gäller äratt redan från början slå fast att om man verkligen skall visa förtroende, omman verkligen vill ge den myndigförklaring som talade om, börman se till att resultatet av dessa utredningar leder till ett system sombygger på ägande på individuell bas och inte ytterligare någon form avkollektivt ägande. Det somsocialdemokraterna förvisso är ute efter är att statsmakten AUmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. skall fåökat inflytande genom aktieköp. För att konstatera det behöver maninte lida av några konspirationsmyter. Visserligen är det svårt att få t. ex.herr Sträng att i klartext säga att det är vad man vill och att säga det här iriksdagen, men man behöver bara göra som påminnde om, nämligenkonstatera vad sade vid den senaste : "stårvi inför uppgiften att via AP-fonderna skaffa samhället direkt inflytande iföretagen." Den verkliga avsikten är att se tiU ätt samhäUet - som detheter fastän man menar staten - skall få ett direkt inflytande i de olikaföretagen. Eller som också har konstaterat i ett ofta citeratuttalande: "Vi skall socialisera steg för steg men vi skaU inte basuneraut det på gator och torg där det så lätt blir missförstånd." I förra årets debatt om aktieköp tog ett välgörande klart sätt avstånd från den sortens politik. "Vid det här laget kan knappast någon tvivla omregeringens syfte med förslaget om att använda AP-pengar för aktieköp.Regeringen vill skaffa sig ytterligare ett mäktigt instrument för att kunnadriva vidare den sorts näringspolitik som regeringen allt starkare gått in förde . Den innebär att staten styr betydligt mer än - intebara i form av ramar för företagens verksamhet, som är det naturliga sättet förstaten att arbeta, utan också i detaljer och inne i företagen. Men det äralldeles uppenbart att bakom denna näringspolitik ligger tron att några fåpersoner i toppen på det politiska maskineriet bättre än de tusentalsbeslutsfattarna ute. i företagen vet hur företag skall skötas och vilka beslutsom där skall fattas." Dessa ord, herr talman, är lika kloka nu som när deursprungligen yttrades. Därför krävs att begränsningsreglerna omfattar intebara det belopp som regeringen får disponera för aktieköp utan även den högstaprocentsats aktier i ett och samma bolag som AP-fonden får köpa. Jag villtillägga att det också fordras en regering som är beredd att slå vakt om attbegränsningsregler även fortsättningsvis kommer att finnas. Jag gör mig ingaillusioner. Om socialdemokraterna skulle vinna någon ny form av majoritet ellermed vpk delad majoritet skulle de olika begränsningsregler som finnsantagligen slopas. Detta är principfrågor, där det rimligen gårskiljegränser mellan socialistiska och icke-socialistiska partier. Jag ber attfå yrka bifall till reservationen I som uttrycker den uppfattning de borgerligapartierna intog efter det att hade fällt ochmoderaternas krav på att aktieköp för AP-pengar inte alls skulle ske. ville känneteckna vårt ställningstagande idenna reservation som något slags ytterlighetspolitik. Jag vet inte, herrtalman, vilken uppfattning har om ytterligheter. Den är i allafall ytterligt konstig. Som i Glömminge med viss rätt påpekadehar vi i vår motion och i vår reservation uttryckt en uppfattning somföregående år omfattades av . Redan i voteringen förra åretställde vi oss bakom den när väl hade avslagit våra krav. HerrSvanberg försöker klistra etiketter och därmed fick kammarens ledamöter ett utmärkt exempel på hur slarvigt herr Svanberganvänder dessa etiketter. () kort genmäle; Jag skall inte lägga mig i det gräl som herrBurenstam för med sina borgerliga medbröder om vem som står kvar vid vadsom fanns osv. Det må de klara upp sinsemellan. När jag säger att det finns två ytterfalanger är det föratt det finns en moderat reservation och en vpk-reservation. Däremellanfinns ett förslag om hur dessa frågor skall lösas, i vart fall tUls vidare, I övrigt vill jag inte ta upp här. Det är i stort sett synpunkter som framfördes när vidiskuterade aktieköpen förra gången, och de blir inte bättre av att upprepas. Låt mig konstatera att liksom herrRegnéll var inne på att om det skall finnas något inflytande för de anställdaså skall det vara på individuell basis. De kan aldrig tänka sig att man för attklara sig mot någonting mycket starkare försöker hålla samman och göranågonting gemensamt. talade också om att vi så sent somden fattade ett beslut om att inte tillsätta en utredning om deanställdas medinflytande men att regeringen nu träffat avtal med omatt en sådan utredning skall tillsättas. Jag tycker att gav förklaringen tiU detta när han sade att om en sådan utredning skallkomma till stånd förutsätter han att det klart sägs ut att det skall bli på detsätt som han vill ha det, dvs, medinflytande på individuell bas. Vi anser atten utredning bör vara förutsättningslös. Utredningar av det slag talar om tror jag vi skall betacka oss för i . () kort genmäle: Det var närmast det sista som föranledde mig att något repUkera , Han gav enfelaktig information om ställningstagande i fråga om löntagarnasandel i företagens kapitaltillväxt. Det var ingalunda så, , att folkpartietröstade emot förslag om att få ett sådant system till stånd. Det är väl käntför kammaren att i stället har arbetat hårt för attjust få fram sådana förslag, har vi preciserat vårt yrkande, och det finnsockså angivet i näringsutskottets betänkande nr 25, där det inte bara fanns enreservation - den som jag förstår att helst vill tala om från och moderata samlingspartiet utan också en reservationfrån , I den yrkade vi på en utredning angående lagstadgad rätt förlöntagarna till andel i företagens kapitalbildning. Det är, , utfästelse om en sådan utredning som finns med i den uppgörelsefolkpartiet och socialdemokraterna nu träffat. Det finns en klar linje i vårthandlande i den här frågan. i (vpk) kort genmäle; har som sig bör ennågot onyanserad och ovetenskapUg syn på de socialistiska länderna. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m m. ,som ju befinner sig i ett annat läge historiskt och på ett annatutvecklingsstadium, ingalunda några modeller för kommunisternaom hur vi vill ha det här. Vi vet mycket väl att på grund av föråldradetraditioner och historiska förhållanden finns det mycket i de länderna som detfinns anledning att kritisera och som vi ofta har kritiserat. Det kan varabegränsningar i åsiktsschemat, brister och felaktigheter i rättssystemet osv.Men vi kan inte blunda för att den socialistiska planekonomin germycket bestämda fördelar, t, ex, när det gäller den enskilde arbetarensinflytande över förhållandena på sin arbetsplats. För den objektive betraktarenmåste ändå det bestämda intrycket vara att detta inflytande är betydligt störreän i , Miljöskyddssystemen och bestämmelserna gentemot miljöfaror på arbetsplatsernaär också betydligt bättre utformade i de flesta av de länderna än vad de ärhär. Det är ett obestridligt faktum. Man har mycket strängare normer gentemotskadliga ämnen, vilket har framhållits tidigare här len debatt. Nåväl, tilldenna fråga får och jag tUlfälle att återkommautförligare i någon debatt där de problemen mer iittryckligt står pådagordningen. är litet moraliskt upprörd över attjag menar att manipulerar. Vad jag försökte framkalla en bUd av varden roll som medvetet eller omedvetet spelar just nu i ; Viser hur går i koalition med socialdemokraterna en koalition sominte ens behöver betalas med några ministerposter och på sitt sätt bryter denborgerliga enheten. Och vi ser hur genom att skilja ut sig i olikafrågor på det sätt som de gör också bryter sönder och försvårar denborgerliga enheten. måste ju ändå vara klart medvetna om attförslag av den typen som de gör sig till talesmän för är omöjliga i ettborgerligt regeringsprogram, för de ger den sittande regeringen precis det denvill ha, nämligen bilden av den reaktionäre busen som strävar bakåt ochmotsätter sig allting. Då frågar jag: Spelar ni denna från borgerlig synpunktsett sönderbrytande roll medvetet eller omedvetet? Jag bara ställer fram detintressanta problemet. () kort genmäle: i förkunnar inte attmoderaterna manipulerar, utan han förkunnar att alla partier i utomvänsterpartiet kommunisterna manipulerar, I vad gäller inlägg är det precis riktigt somhan sade - där kanske jag uttryckte mig en smula slarvigt. ochmoderaterna hade en gemensam reservation med krav på att man skulle tillsättaen utredning om ägandespridning, och hade en egen reservation därdet stod att detta krav skulle vara lagstadgat. Men i den överenskommelse somfolkpartiet träffat med socialdemokraterna finns alls icke ordet"lagstadgat" med, utan där stod exakt samma ord som i ochmoderaternas reseivation. Det var detta som var grunden för mitt, som jagtycker, i grunden riktiga konstaterande. ogillar att jag inför ett utredningsarbetetalar om vad jag tycker att de som skall utföra utredningen skall ha förintellektuellt bagage.Det är en mycket konstig uppfattning som har därvidlag, för enregering skriver ju direktiv till en utredning. Om uppfattningvore riktig, skulle inte en regering få skriva några direktiv eftersom dessa ären sorts riktningsangivelse. Det menar väl inte ? Men då må detväl rimUgtvis också stå en oppositionspolitiker fritt att ange rörelseriktningför en utredning. Sedan återkommer till detta att moderaternanär de vill slåss för ett ökat medinflytande och en friare ställning förindividen i det här fallet talar för ett enskilt spritt ägande i stället förnågra nya kollektiva varianter. Det är helt riktigt att vi gör det. HerrSvanberg gör gällande att vi därmed säger att löntagarnas pengar skulle varafarliga. Det har vi aldrig sagt tvärsom. Jag har och för inteså länge sedan i en debatt med här i försökt göragällande att det vore utmärkt om man kunde få mera av löntagarägande iföretagen. Men jag säger att kollektiva lösningar är farliga, om de drivs tillden spets som man vUl driva dem till när man talar för det socialistiskasystemet. Att det är farliga lösningar vet vi från de länder som har prövatdem. säger visserligen i att det finns ingetsocialistland som motsvarar hans idealbild, och det kanske är möjligt, men jagär rädd för att vUket land som helst som börjar tUlämpa de här reglerna hamnarungefär där de här socialistiska länderna har hamnat. Det är därför vi intetycker om kollektiva lösningar utan enskilda. har också mage att säga att enskilt sprittägande skulle vara helt betydelselöst, att de många små ägarna inte har någotinflytande. Då frågar jag , som står beredd för en replik; Vem harstörst inflytande - den som äger sitt eget hem eller den som är med i något avde stora kollektiva bostadsföretag som finns? Kan svara på denfrågan? Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Det börjar bU intressant när ger sig in på ideologier och försöker hitta filosofiska motiveringar förvad han säger. Han förklarar att är mycket mer intresserade för deanställdas inflytande; de anställda skall bevars vara med och äga någon Utendel av företaget. Det skulle vara ett mycket mera värdefullt ägande än ettgemensamt ägande. Vad jag försöker säga är att det för dessa mycket småkapitalägare det är nämligen mycket små ägare som de anställda kommer att bliunder överskådlig framtid - finns all anledning att hålla ihop, att gemensamtförsöka flytta fram sina positioner, gentemot dem som äger de övervägandedelarna i ett vanligt svenskt industriföretag. Är det så svårt att fatta attdet finns ett behov hos de svaga att hålla ihop för att gemensamt försöka finnalösningar som svarar mot deras intressen? Vore det bättre att säga, att vissthar ni inflytande, ni får ju äga en liten snutt i det här företaget, om nivill? Man kunde tillägga; så länge inte det ägandet blir sådant att det pånågot sätt hotar de makthavandes möjUgheter att styra företaget. Denna rentteoretiska frihet att skaffa sig inflytande är av ungefär samma typ som denfrihet chef en gäng då det gällde det fria ämnesvaletkarakteriserade med att säga att friheten i fråga är lika stor som den fula Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. flickansmöjlighet att ställa upp i en skönhetstävling. Ni vet själva att dettaindividuella lilla ägande inte kommer att medföra något rejält inflytande, menni vill till varje pris motarbeta att dessa anställda håller ihop och gemensamtförsöker att skaffa sig inflytande - ett inflytande som då kan blibetydelsefullt. Det var egentligen bara det vi skulle diskutera. Sedan detta om utredning om kollektivt ägande. Det finnsett par parter här som vi inte har tagit med och som helt går förbi: löntagarorganisationerna på arbetsmarknaden, LO ochTCO. Dessa organisationer har synpunkter på den här frågan; det har också sinbetydelse i sammanhanget. Det är alltså helt klart att vi icke är överens. Jag troratt de små ägarna behöver hålla ihop för att klara av de stora. Det är enillusion att påstå att man annars på den vägen under överskådlig framtid kan fånågot rejält inflytande. i (vpk) kort genmäle: fortsätter att utbredaden uppfattningen att det mellan en socialistisk planekonomi och ettdiktatoriskt styrelseskick skulle finnas något ödesbestämt samband. Så vet viju att det inte är. De grövsta och vulgäraste av den moderna tidens diktaturerhar inträffat i länder med borgerligt styre, ivrigt påhejade och befordrade avde finanspolitiska maktgrupper vilkas position försvarar.Jag skall inte dra några långtgående slutsatser av detta utan vill bara påpekaatt tendensen till brister i rättssystemen eller i medborgarnas friheter ochrättigheter uppkommer på grund av speciella historiska förhållanden ivederbörande land och kan i och för sig lika gärna inträffa i borgerliga ochkapitalistiska länder som i socialistiska länder, som oftast har att kämpa medbetydligt svårare ekonomiska och sociala uppbyggnadsförhållanden. Men gick förbi det väsentliga i vadjag sagt . Svara mig äntligen på frågan: Vad är det för roll moderaternaspelar här ? Ni måste ju vara medvetna om att den linje ni driver intebara bryter möjligheten att skapa ett gemensamt borgerligt block ni verkaraktivt för att bryta sönder blocket utan också ger socialdemokraterna justdet debattstoff som de längtar efter. Detta är ju inte mitt problem, menjag tycker det är ett intressant politiskt problem med dessa olikamanipulationer, och jag vill gärna som utomstående ha en förklaring. HertBURENSTAM () kort genmäle; Visst är det så att det finns ett antalländer som inte haft socialistiskt ekonomiskt styre men där utvecklingen likvälhar kommit att leda över i diktaturer. Det intressanta är dock att det inteflnns något socialistiskt land där man har lyckats undvika detta. Däremot finnsdet en lång rad länder som varit grundade på marknadshushållning och enskiltnäringsliv och som lyckats nå ganska höga anspråk på demokrati. Där har herrJörn en intressant skillnad. Det är avden anledningen jag i en debatt som vill förfäkta min övertygelseatt vi bör vara medvetna om de risker det innebär att röra sig i denriktning som sätter sprätt på stora delar av AP-fonderna för aktieköp. Fick jag någonsin av svar på frågan omhuruvida den person som har ett eget hem har ett större eUer mindre inflytandeöver sitt boende än den som är med i något kollektivt arrangemang, t. ex. enHSB-förening? Det är ju en ganska enkel fråga, och det måste vara möjligt attge besked på den. Beskedet måste bli att en person med ett eget hem har störreinflytande över sitt boende. Då kan det inte vara rimligt att som hävda att ett enskilt, spritt ägande är fullständigt betydelselöst. De svaga måste håUa ihop, säger . Jag tyckerockså att de svaga skall kunna hålla ihop, men jag har inte riktigt klart förmig vad det innebär med uppläggning. Många små aktieägare i ettföretag kan finna olika former att hålla ihop, men hur håller man ihop vid denandra lösningen? Upplever de anställda ett stort medinflytande i statensjärnvägar? Upplever man ett oerhört medinflytande när portot skall höjas? Ellernär teleavgifterna höjs? Jag är inte alls övertygad om, , att det intefinns väsentUga risker i att allt längre utsträcka det kollektiva ägandet. Detleder till att man får en statsmakt som blir så stark att gradvis olikaallvarliga problem kommer att göra sig gällande i fråga om medbestämmande ochmedinflytande för enskilda människor och anställda. i Glömminge (c): Jag skulle gärna vilja kommentera vadordförande säger när han talar om att vi genom det särskilda yttrandethar gjort undanflykter. Det särskilda yttrandet nr I innehåller vad vi harmotionerat om. Men på den här punkten angående storleken av köp i enskilda fallhar vi sagt; "Det har även varit delade meningar inäringsutskottet om placeringsreglerna för fjärde fondstyrelsen. Meningsmotsättningarna kvar står. ---- Utskottet har uttalat att fondens placeringsregler kan bli föremålför prövning, sedan närmare erfarenheter vunnits av verksamheten. Vi hargodtagit detta uppskov med prövningen med hänsyn till att något omedelbartbehov av ändring infe föreligger." Detta är i så fall det nya, det övriga i det särskildayttrandet är sådant som vi har haft i motionerna tidigare. Vi anmälde på ett tidigt stadium att om man inte komöverens om hur stor andelen skulle bli i det enskilda fallet när det gälldeaktieköpen, skulle vi avge ett särskilt yttrande. Sedan tycker jag att man inte skall göra frågan större änvad den är. säger att man vill sätta sprätt påaktieköpandet här i landet. Om jag inte är fel underrättad utgör debörsnoterade aktiernas värde . De som vihär skall besluta om utgör av den aktiestocken. AP-fonderna är uppei mellan 65 och 70 miljarder. Av detta utgör dessa 500 miljoner knappt Iprocent. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. Allmänna pensionsfondens aktieplaceringar, m. m. Dessutom sade verkställande direktören i fjärdefondstyrelsen i TV att man inte har köpt för mer än högst 10miljoner kronor . Våra vänner folkpartisterna säger att de vill hoppa av ochinte vara med på utskottsbetänkandet även om de har skrivit under det. Det ärju kutym här i att har man varit med och skrivit under betänkandet såstår man för det. När vi började arbeta med den här frågan sade folkpartietsrepresentanter att man inte ville vara med om att upphäva det beslut man hadefattat . är man med på ett utskottsbetänkande, och hopparman av och intar en tredje ståndpunkt. Det är tre ståndpunkter på fyra månader.Det kanske är så man skall marschera , men jag tycker att det ärlitet originellt. HerrWIRTÉN (fp); i Glömminge gav en alldelesfelaktig skildring av vad som hänt i utskottet. Han borde väl veta om hurfolkpartiet agerade i näringsutskottet, eftersom han är ledamot av utskottet.Vår man där, , avstod från att rösta vid voteringen - dvs. atthan handlade på samma sätt som vi avser att göra vid dagens röstning i plenum.Det är inte fråga om något ändrat StäUningstagande. Det är en konsekvent linjeända fram till plenum . I en förberedande votering biträddes reservationen 1 avherrar Regnéll och Hovhammar med 48 röster mot 19 för reservationen 2 av herrSvensson i . 236 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 233röster mot 47 för reservationen 1 av herrar Regnéll och Hovhammar. 25 ledamöteravstod från att rösta. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till 1:o) utskottets hemställan, 2;o) reservationen nr 1 av herrar Regnéll ochHovhammar samt 3:o) reservationen nr 2 av i , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr Regnéll begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan i begärtvotering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 37 antarreservationen nr 1 av herrar Regnéll och Hovhammar röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 2 av i . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Malmöbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Ja - 48Nej - 19 I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 37 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; § 5 Intrång i nationalpark Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 24 i anledningav propositionen 1974:107 angående intrång i nationalpark jämtemotioner. I propositionen 1974:107 hade Kungl. Maj:t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoll över jordbruksärenden den 29 mars1974, föreslagit att bemyndiga Kungl. Maj:t att medge det intrång iAbisko nationalpark som enligt vad som framgick av propositionen föranleddes avanläggande av en väg mellan och . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:1785 av () och fru () varihemställts att skulle avslå Kungl. Maj;ts proposition 1974:107, 1974:1798 av i Agnas (m) och () vari hemställts att med avslag å Kungl. Maj;ts proposition1974:107 beslutade att överlämna frågan om anläggande av väg genom Abiskonationalpark till den utredning beträffande fjällområdenas användning somstatens naturvårdsverk och statens planverk bedrev, varvid även frågan bordeprövas om det belopp som vägbygget KirunaNarvik beräknades kosta kundeanvändas för att skapa varaktiga arbetstillfällen i de kommuner i Norrbottensom tUlhörde det inre stödområdet. Nr 89 1974:1824 av i Ljungm. (m) vari hemstäUts att M°ndaBenden i skrivelse tUl Kungl.Maj:t skuUe anhålla att de åtgärder och -_ .iq-jA.