prot · FX09141 · 1974-12-31 00:00:00 — sade att den här principen inte är någonting nytt och hänvisade lillhyresrådet. Till det vill jag säga all hyresrådet kom väl ändå lill i sambandmed hyresregleringen, och hyresrådets uppgifter har i allt väsentligt gällt målpå hyresregleringens område. Jag hänvisar bara till den instruktion som finnsför i de frågorna. Sedanmenade att jag något litet ifrågasatt representativiteten frånorganisationerna och nämnde siffran . Den siffran varkanske inte den hell korrekta därför att den gällde den del av medlemmarna sombor i s. k. allmännyttiga företags hus. Om man bara går till privata hus så ärmotsvarande siffra . Genomsnittet torde alltså ligga någonstans mittemellan. Jagkan inle, , se att det är all vrida klockan tillbaka att behålladen allmänna principen om ell sammanhållet domstolsväsende. Tvärtom har jagden uppfattningen att vägen har gått från spe-cialdomslolar till allmännadomstolar. Jag kan peka på vattendomstolarna som haft sin egen organisationtidigare men som på visst sätt har kopplats ihop med tingsrätterna, och omjag inte är fel underrättad är avsikten att ta ytleriigare steg pä den vägen. Jagmenar, fru talman, alt några speciella fördelar med ivåinstansord-ningen ochspecialdomstolen inte har visats. Det står i utskotlsbelänkandet - jag vetinte om nämnde del - all detta skulle vara enklare, billigareoch snabbare, men jag är inte så säker på det, därför att man kan få ett mycketsnabbt förfarande också via den ordinära domstolsordningen, t. ex. genom atlsådana här mål får förtur i överinstans. HerrISRAELSSON (vpk) kort genmäle; i var inte särskilt polemisk och någotlivligare meningsutbyte föranleder inte hans inlägg för min del - bara någrakommentarer. nämnde i sitt inlägg alt det uppstått en, som han uttryckte det,ohelig allians mellan vpk och i yrkandet om avslag på förslaget ombostadsdomstol. Det kanske inte är alldeles på det sättet. Det finns ingen somhelst överenskommelse oss emellan att vi skall yrka avslag på förslagel ominrättande av bosiadsdomstol, utan del har praktiskt blivit sä alt vi harhamnat på samma ståndpunkt. Del förekommer faktiskt här i kammaren allregeringen vinner voteringar genom atl råkar ha samma mening.Därför har vi inle sagt att det är en ohelig allians när sådani inträffar. Sedannämnde atl arbetsdomstolen är en specialdomslol och att denfungerat bra . Till det har jag den kommentaren atl när deninrättades var det stora demonstrationer från arbetarrörelsens sida, där mangick sä långt alt man sade: Om ni inrättar denna domstol svär vi alt aldriglyda den. Då var det en borgerlig regering. Sedan har del blivit ensocialdemokratisk regering och man har accepterat arbetsdomstolen. Men även omman har gjort del, menar jag att vi inte helt kan jämföra arbetsdomstolen ochbosiadsdomstolen, därför all när man går lill arbetsdomstolen är parternaoftast oense, medan när man går lill bostadsdomstolen det myckel väl kan händaatt man har bundit sig i en central överenskommelse och målet som går tillbostadsdomstolen kanske ligger utanför denna överenskommelse. Dä blirförhållandet ett annat. hänvisade lill atl hyresrådet har fungerat bra i mänga är. Jag saderedan i mitt första inlägg att det kanske har fungerat utan störreanmärkningar, men det är, menar jag, inte direkt jämförligt. Betingelsernaunder vilka hyresrådet har arbetat - bl. a. hyresregleringen - är ju intedesamma, och därför tycker jag inte atl det är helt relevant att göra en sådanjämförelse. Lagförslagom bostadsdomstol, m. m. 14Riksdagens protokoll 1974. Lagförslagom bostadsdomstol, m. m. iStockholm (s) kort genmäle: Fru lalman! ville låta påskina atl delskulle vara en skillnad när det gäller hyresrådels och bostadsdomstolensuppgifter. Det kan man säga att del är , men hyresrådet har ju nu kvarbara en myckel liten del av hela del område som det ursprungligen hade. tillskapades var bostadsbeståndet här i landet till allra störstadelen hyresregleral, och då hade hyresrådet hand om alla möjliga slags tvister,bl. Därför kan jämförelsen mycket väl göras. Jagär glad över alt kan hålla med om det mesta jag har sagt. Närdet gäller arbetsdomstolen tror jag emellertid alt han har fel. Parterna ärfaktiskt oense då de går till arbetsdomstolen också. HerrISRAELSSON (vpk) kort genmäle; Om jag tolkade i rätt sade han atl parternavar oense när de gick lill arbetsdomstolen, och del var precis vad jag ocksåsade i milt inlägg . När parterna går till arbetsdomstolen är de alltsåoftast oense, men när de kommer att gå lill den nu föreslagna bostadsdomstolenkan del förhålla sig så, att bägge parter har bundit sig genom enöverenskommelse på riksplanet. Om det mål som går till bosiadsdomstolen fallerutanför ramen för den överenskommelsen, är situationen en annan. i (c): Enighet torde råda om att nuvarande instans- och fullföljdsordning vadgäller överprövning av hyresnämnds avgörande inte är tillfredsställande. Maj:ts proposition nr 151 föreslås nu att man för atl nå enhetlighet ochenkelhet på delta område skall inrätta en bosiadsdomstol, som blir sistainstans i tvister som förs dit frän hyresnämnd. Bådei remissyttranden och i några motioner har viss kritik riktats mot förslaget ombosiadsdomstol, vad gäller dels principen om specialdomstol, dels domstol medinlresseledamöter, dels även alt förslagel innebär ett tvåinstanssystem. Enviktig princip i svensk rättstradition är - det har påpekats tidigare idebatten - atl de allmänna domstolarnas kompelens är mycket vidsträckt.Specialdomstolar har införts endast för ett fåtal områden. Som utskotietframhåller, fordras det starka skäl för atl man skall göra avsteg från dennaprincip. Dessa starka skäl har här ansetts föreligga med hänsyn till den speciellamålkalegori del gäller. Vad beträffar parlssammansatl bostadsdomstol börnoteras - det har också framhållits tidigare i debatten - att ,som varit slutinstans när det gäller hyresregleringslagen ochbristortslagen, har denna sammansättning. Bosladsdomstolenspartssammansätining kan vi alltså se som en fortsättning på hittillsvarandeförhållanden med det parlssammansalta . Ändockfinns skäl till tvekan inför sådan sammansättning i högsta instans. Domstolarnaskall vara obundna och tolka lagen hell objektivt. Jag vill påminna om att deti proposilionen understrukits all uttrycket intresseledamol självfallet intebetyder alt sådan ledamot skall känna sig bunden i sin dömande verksamhet tilldel intresse han kan sägas representera. Utskotiethar ytterligare understrukit att intresseledamöierna skall tillföra domstolenfackkunskap och ge domstolen en särskild förankring hos bostadsmarknadensparter. Intresseledamöiernaskall inta ställning som självständiga domare i en kollegial domstol. Utskottetpåpekar att det är viktigt all intresse-ledamöterna uppfattar sin uppgifi pådetta sätl. Jävsreglerna i kommer även att gälla ledamot ibostadsdomstolen. Motdenna bakgrund har ledamöter i lagutskottet anslutit sig tillförslaget alt införa bosiadsdomstol. Det är vår förhoppning all domstolen skallfungera så alt alla hyresgäster och fastighetsägare oberoende avorganisationstillhörighet skall känna tilltro till domstolens opartiskhet. Närdet gäller tväinstanssystemet har utskottet ansett atl det föreslagna systemetger enklare, billigare och snabbare avgöranden. Redan nu har vitvåinstanssystem i de fall fastighetsdomstol eller hyresrådet är sista instans.Men för vissa målkalegorier minskar nu antalet prövningsinstanser. När detgäller ett kvalificerat, specialiserat prövningsorgan inom ett begränsat områdebör enligl utskoitets uppfattning tväinstanssystemet kunna godtas. Vi cenlerledamöterhar - även om vi betraktar treinstans-syslemei som mycket betydelsefullt -ansett oss i detta fall kunna acceptera ett avsteg frän den normala ordningen. Menpå en punkt, fru lalman, har ledamöter reserverat sig motulskoltsmajorilens ställningslagande. Det gäller förslaget alt en av delagfarna ledamöterna i bostadsdomstolen i vissa mål skall kunna ersättas av ens. k. teknisk ledamot. Enligt propositionen skall domstolen bestå förutom avlagfarna ledamöter och intresseledamöter även av en teknisk ledamot medutbildning för och erfarenhet av värderings- eller byggnadsteknik. Den tekniskeledamoten skall, om ordföranden i målet så bestämmer med hänsyn lill måletsbeskaffenhet, ersätta en av de lagfarna domarna. Del medför alt i den mindresammansättningen kommer målen i sä fall att handläggas av ordföranden som ärlagfaren ledamot, två inlresseledamöter och den tekniska ledamoten. HerrarBoo och i har i motionen 1924 i anledning av propositionenhemställt om avslag på förslaget om teknisk ledamot. Motionärerna framhålleratt erforderlig teknisk expertis i mål som bostadsdomstolen kan komma alt fåbehandla bör tillkallas av parterna i målet och ej i sin egenskap av experttillföras domstolen som dömande ledamot. Ihur hög grad teknisk expertis kan komma alt erfordras framgår knappast avpropositionen, men arbetsunderlagei väntas inte bli tillräckligt Lagförslagom bostadsdomstol, m. m. Lagförslag om bostadsdomstol, m. m. stort för atl ge enheltidsarbetande tekniker full sysselsättning vid domstolen. En av deremissinstanser som torde handlagt största antalet bo-sladsmål, nämligenhyresnämnden i , ställde sig tveksam lill förslagel om tekniskledamot i bosiadsdomstolen. i framhöll all undernämndens femåriga verksamhet hade den aldrig kommit i den situationenatt den saknat tillgäng till erforderlig teknisk sakkunskap. förefaller det betänkligt atl låta en av juristdomarna ersättasav tekniker i mål som kan få prejudicerande betydelse. Nämnden fann del inteheller tillfredsställande alt ordföranden ensam skall avgöra om sådant utbyteskall ske eller ej. Behovet av teknisk expertis borde enligt hyresnämnden iStockholms län i stället lösas sä alt bosiadsdomstolen ges rätt alt anlitaexperter som skall biträda domstolen om ärendets beskaffenhet eller särskildaskäl föranleder det. Vicenlerledamöter i utskottet har i reservationen 3 anslutit oss lillsynpunkterna i motionen av herrar och i samt iremissyttrandet från hyresnämnden i . Vi vill betona att det inteär möjligt atl skilja ul renodlat tekniska frågor i den typ av mål del härgäller. Rättsliga och tekniska problem är ofta sammanflätade med varandra.Redan genom partsrepresenialionen i bostadsdomstolen är de lagfarnaledamöterna i minoritet. Huvuddelen av målen torde komma atl prövas i denmindre sammansättningen, alltså med fyra ledamöter. 1 de mål där tekniskledamot skall ingå innebär den sammansättning som jag har angivit atl manbara har en lagfaren ledamot, ordföranden, två inlresseledamöter och den tekniskeledamoten. Vi reservanter anser det betänkligt med en sådan sammansättning ien domstol som är sista instans. Jagvill även la upp en annan synpunkt som talar mot förslaget om teknisk ledamot.Om den tekniske ledamoten får ställning som domare är del enligt vår meninglätt all komma i konflikt med den processuella grundsatsen alt allt materialsom läggs till grund för domstolens bedömning av målet öppet redovisas förparterna. Risk föreligger nämligen all parterna inte får tillgång lill ellertillfälle atl yttra sig över exempelvis analyser av tekniskt material, somtekniske ledamoten kan komma att bidra med under målets handläggning och underdomstolsöverläggningen. Rättssäkerhetsskäl talar således mot den föreslagnaordningen med teknisk ledamot. Någonrisk för atl bosiadsdomstolen kommer all sakna möjligheter att få tekniskexpertis om förslaget om teknisk ledamot avslås föreligger inte. Enligt 40 kap.1 S har domstol vid prövning av fråga, vars bedömande kräversärskild fackkunskap, rätt all uppdra åt för skicklighet i ämnet kända personeratl avge yttrande. Denna bestämmelse bör vara till fyllest förbosiadsdomstolen, särskilt mot bakgrund av erfarenheten från . Dethar här nämnts att i vissa andra domstolar, exempelvis i fastighetsdomstol,vallendomstol och vaitenöverdomsiol ingår teknisk leda- Men i dessa fallgäller del inte partssammansatta domstolar och inte heller sista instans. Detär väl ingen tvekan om att juristerna är de som är bäst skickade att tolkalagen. Vi kan inte som ledamöter i domstolarna få utrymme för de olika expertervilkas synpunkter kan behövas vid handläggningen av ett mål. Vi reservanteranser det vara lämpligast att bosiadsdomstolen liksom de flesia övrigadomstolar inhämtar synpunkter från de utomstående experter som kan erfordras.Fru lalman! Jag yrkar bifall till den vid utskottets betänkande fogadereservationen 3 av m. fl. När del gäller övriga punkter i belänkandetyrkar jag bifall till ulskotteis hemställan. Lagförslagom bostadsdomstol, m. m. Vi har från vårt parti reserverat oss mot inrättande av bosiadsdomstolsom specialdomstol. Vi menar all tvister av detta slag bör handläggas vid deallmänna domstolarna. Om nu likväl skulle besluta om inrättande avbostadsdomstol vidhåller vi kravet i reservationen 5 beträlTande bevisupptagningi hyresnämnd. Jagmåste erkänna all jag är myckel kritisk mot förslagets utformning avförfarandet både vad gäller förfarandet i hyresnämnd och i bosiadsdomstolen.Lagrådet har inte granskat förslagel till lag om bostadsdomstol. Förslagelvittnar om denna brist. Just ett förslag av denna typ med juridiskt-iekniskafrågor, vilka kommer att bli avgörande för om bostadsdomstolen över huvud tagelkommer atl kunna fungera, borde ha gäll till lagrådsgranskning. Jaghar under den korta tid jag haft förmånen alt delta i riksdagsarbetet redanflera gånger efterlyst lagrådsgranskning. börjar jag verkligen bli nyflkenpå orsakerna till underlåtenheten. När vi nu har statsrådet här ikammaren vill jag därför passa på tillfället och fråga honom: Varför har intejust detta förslag om bosiadsdomstol blivit sänt lill lagrådet för granskning? Ettavgörande skäl för inrättande av bosiadsdomstol har i proposilionen uppgivitsvara önskan att få en enhetlig rättstillämpning inom området. En enda domstolsom överinstans för hela landet skulle verka rätts-skapande och rättsledande. Enabsolut förutsättning för att en domstol, gemensam för hela landet, skall kunnaverka som prejudikatdomstol är emellertid att den inte blir överhopad medarbete som sakprövningsdomstol. Och den risken är stor med reglernas nuvarandeutformning. Det.gäller här ell tvåinstanssystem till skillnad från våra allmänna domstolarstreinstanssystem. Hyresnämnder till ett stort antal över hela landet skallutgöra första instans, och bosiadsdomstolen, antagligen i , andrainstans. Ombosiadsdomstolen skall kunna ägna sina krafter åt principiella ställningstagandenmåste bevisprövningen i de enskilda målen begränsas. Man måste ha en vidmöjlighet till bevisprövning i hyresnämnderna och en betydligt mer begränsad ibosiadsdomstolen. Lagförslagom bostadsdomstol, m. m. Säskall del emellertid inte vara enligl förslaget. Muntlig bevisning skall tasupp i hyresnämnderna endast om förhöret anses erforderligt för utredningen,heter det i 19 a S- Det är exakt detsamma som man i 23 S föreslagit skall gällaför bevisupptagning i bostadsdomstolen. avvisar muntlig bevisning därför all man inte anser denerforderlig, kan part överklaga för atl få denna bevisning prövad.Begränsningen alt föra bevisning i hyresnämnd kan leda till ell stort antalöverklaganden. Om bosiadsdomstolen anser den muntliga bevisningen"erforderiig för utredningen", får den så ta upp bevisning som inteförts vid hyresnämnd. Sådan bevisning blir alltså prövad endast av en instans. Heladenna konstruktion, fru talman, med samma begränsning av bevisprövningen ibåda instanserna är tekniskt felaktig, om man vill skapa en prejudikatinstanssom andra instans. Mankan råda bot på detta på två sätt - antingen genom att vidga möjligheten au taupp bevisning i hyresnämnderna eller genom att ytterligare skärpaförutsättningarna för bevisprövning i bosiadsdomstolen. Då redan kravet all denmuntliga bevisningen skall anses erforderiig är strängt, har vi ansett detriktigast att föreslå en vidgning av möjligheten atl ta upp bevisning ihyresnämnderna. I stället för lydelsen att hyresnämnd får hålla förhör"om part begärt det och förhöret är erforderligt för utredningen" iKungl. Maj;ts förslag har vi föreslagit lydelsen; ", attomständighet, som part vill bevisa, är utan betydelse i målet eller atterbjudet bevis ej erfordras eller uppenbart skulle bliva utan verkan, måbevisning ej tillåtas." Iförbigående vill jag som min personliga uppfattning framföra all man ocksåkunnal välja den andra vägen, nämligen all göra 50 kap. 25 § tredje stycketrättegångsbalken tillämpligt. Denna paragraf begränsar möjligheten att föra inny bevisning i överräit. Manskall ju alltid koppla ihop frågan om bevisning med kostnaderna för attprocessa. För rättegång vid allmän domstol gäller all den part som förlorarskall betala motpartens kostnader. Enligt föreliggande förslag skallkostnaderna både vid hyresnämnd och vid bosiadsdomstol kvittas, dvs. varderaparten skall bära sin kostnad. Meningenmed att parterna vid de allmänna domstolarna löper en kosi-nadsrisk är attparterna skall bli försiktiga med att processa, med att föra bevisning och medatt överklaga. skall rättshjälpslagen enligt förslaget bli tillämplig ävenpå rättegång vid hyresnämnd och bosiadsdomstol. Detta gör att part, på vilkenrältshjälpslagen är tillämplig, inte kommer att slå någon kostnadsrisk i dettaförfarande, varken för egen del eller för motpartens del. Låtmig sammanfalla vad jag har sagt. Man har alltså infört möjlighet attföra muntlig bevisning både vid hyresnämnderna och vid bosiadsdomstolen. Sammabegränsningar skall gälla för båda instanserna, vilket kan innebära atttyngdpunkten i processen faller på bostadsdomstolen. Någon risk atl få betalakostnader av egna medel kommer inte all finnas för många parter.En sådan risk brukar annars anses motverka processlysinad, i synnerhet i högreinstans. Även regeln om kvittning av kostnader kan alltså medverka till attantalet mål vid bosiadsdomstolen blir stort. Jag ställer inle något speciellt yrkande om andra kostnadsregler,utan yrkar endast bifall till reservationen 5. HerrGUSTAFSSON i (s); i tog upp frågan om den tekniske ledamoten ifastighetsdomstolen. Jag har redan argumenterat för den saken. Jag vill barapåminna i om all sådana tekniska ledamöter finns i fieraandra domstolar - som jag också räknade upp. Låt mig vidare påminna om attdenna kammare så sent som enhälligt biföll justitieutskoiieisbetänkande 1974:34, som gällde proposition 1974:144, där en reform av sammainnehåll föreslogs. Enligt det förslaget skall hovrätt ha särskildsammansättning vid handläggning av mål som fullföljs från fastighetsdomstol.Detta förslag, som alltså antogs enhälligt av kammaren, innebär att i sådanamål en teknisk ledamot skall ingå i stället för en av de lagfarna ledamöterna. i tog också upp argumentet, all del kan tänkas att parterna ipraktiken inte skulle få tillgång till eller tillfälle all yttra sig översammanställningar och analyser av tekniskt material, som den tekniske ledamotenskulle kunna bidra med under målets handläggning och under domsöveriäggning.Jag vill här endast framhålla alt skulle det vara på del sättet, atl entekniker under domstolsöveriäggning tog upp sådant material - sammanställningaroch analyser - skulle detta strida mot bestämmelserna i om attdomstol har all redovisa allt material som den grundar sin dom på för parterna. Lagförslagom bostadsdomstol, m. m. i (c): i återkom till frågan om teknisk ledamot. Närdel gäller hyresnämnderna vill jag påpeka atl det i samma proposition angåendelag om ändring i lagen om arrendenämnder och hyresnämnder föreslås följandetillägg i 5 S; "fär anlita teknisk expert att biträda nämnden,om ärendets beskaffenhet eller annat skäl föranleder det." Ingenledamot av utskottet, och för övrigt ingen ledamot av denna kammare, har haftnågonting all erinra mot del tillägget. Varför skall den tekniske experten dåinte inta samma ställning i bosiadsdomstolen som det nu enhälligt föreslås attvederbörande skall inta i hyresnämnderna? Vadbeträffar de domstolar som har tekniska ledamöter betonade jag i mitt förraanförande att dessa domstolar inte är helt jämförbara med den bosiadsdomstolsom nu kommer att inrättas dels på grund av att bosiadsdomstolen är parlssammansail- såsom jag framhöll var jurist- Lagförslagom bostadsdomstol, m. m. sidan redan i minoritetoch blir det i ännu högre grad, om en av juristerna byts ut mot en tekniskledamot - dels på grund av att bostadsdomstolen är sista instans. Såvitt jagvet är ingen annan av de domstolar som har teknisk ledamot sista instans, ochinte heller är någon av dessa domstolar parlssammansatl. Dessa skillnader är någraav motiven för den reservation vi centerpartister har avgivit. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller lagutskottels hemställan i belänkandet nr 36punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 36punkten 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: ' Ja - 264 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Svansiröm m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 36punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 241 Nej - 85 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 36punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrWinberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Lagförslagom bostadsdomstol, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Bortdragandeav främmande trupper ur Den som vill att kammarenbifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 36 punkten 5 röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.