prot · FX09142 · 1974-12-31 00:00:00 — Om man iFN når fram till en lösning avfrågan hur man skall stödja de värst drabbade länderna, så får varaberett att solidariskt tillsammans medandra länder göra sin insats.^Finansutskoltet preciserade ytterligare och sade an ett ställningstagande till svenskt bidrag ^lill ^FN-insatser bör göras på ^etl tidigt stadium. Man framhöll också att detta ligger i linjemed strävandena att snabbi uppnå^enprocentsmålet. Det finns alltså^etl riksdagsbeslut på att om man i FN lyckas organisera samlade^insaiser till stöd för de fattigasteländerna, skall del utlösa extra biståndsansträngningar under det härbudgetåret. komresonemanget ^lill stor del ^atl handlaom ^FN:s särskilda fond, som man hoppades skulle bli verklighet från . Nuhar den blivit försenad, inte minstpå grund av ^USA;s motstånd, vilket är beklagligt. Men även om den organisatoriskabilden har förändrats och densärskilda fonden skjutits framåt i tiden, så är hjälpbehovet starkare . Och ^FN-resolutionerna fråni våras gällde ^inle bara densärskilda fonden; del är mycket viktigt attslå fast detta. De gällde också andra stödåtgärder, däribland ökat bilateralt bistånd och bidrag till beståendemultilaterala organ. I fråga om ^FN:s katastrofaktion har man faktisktsedan i våras gjort en del framsteg. Totalthar det kommit utfästelser om , varav över en miljard gäller inbetalningar till ^FN-kontot. var del första land som lämnade positivt svar pägeneralsekreterarens vädjanden ombidrag ^lill aktionen. Men det finnsutrymme för ytterligare svenskainsatser. Värt bidrag motsvarar av pengarna ^lill ^FN-^kontot och av detotala bidragen. Den andelen är mindre än vad vi brukar ställa upp med ochmycket mindre än vad man nu bör förvänta från . När det gäller UNDP har vi gjort en ^påfyllnad . Del är i och för sig många procent. Men vi ger våra anslag idollar, och tar man hänsyn först till prisstegringarna och sedan framför allt ^lill denkraftiga värdeminskningen på dollar i förhållande ^lill den svenska kronan, blir den reala ökningen inte alls så stor som man kan ställa anspråk på. Jag vill alltså^konslatera att det finns möjligheter att via ^FN:s ka-, ^tastrofaktion, via UNDP eller via bilateralt bistånd göra mer än vad vi görför närvarande. Läser man beslut , sä finner manvisserligen ^atl den särskilda fonden dominerar resonemanget men att den ändåinte kan eller får vara den enda förutsättningen för att utlösa extra insatserfrån svensk sida. Sammanfattningsvis:Hjälpbehovet är större än någonsin, del finns kanaler som kan ta varapä ytterligare svenska ^bisiåndspengar, och vi har ett riksdagsbeslut som gerunderlag för svenska insatser. Fru tredjevice talmannen ^NETTELBRANDT (fp) kort ^genmäle; Enkatalog över de olika åtgärder som har vidtagits, de beslut som har fattats och de uttalanden som hargjorts frän olika partiers sida skulle jag hälsa med stortillfredsställelse för del. Jag tror ^atl herr ^Bergqvisl harföljt med dåligt om han har uppfatlat saken så att skulle varakluvet i dessa frågor. Del är riktigt alt det är ^FPU som på ett tidigtstadium har varit en drivande kraft, liksom ungdomsförbunden inom de andrapartierna är det , när moderpartierna är negativa till en ökad satsning.Men det finns inom partiet självt en klar opinion som stöderinsatser av del slag som vi har diskuterat . Dessa har herr ^Bergqvisldess värre egentligen inte alls diskuterat. Sedan säger herr^Bergqvisl att del här beslutet som har fattat gällde inte bara ^FN-fonden. Nej, det är riktigt att det ^hargjorts uttalanden isamband med och efter beslutet, all om ^FN-fonden exempelvis ^inle kommer till stånd, så skall man kunna använda dessa pengar till andra insatser. Och också med hänsyn till detta har vi ansett att vi kunde lägga fram det förslag som vi presenterat. Fondenhar inte kommit till stånd,och del är då ^hell i linje med uttalandena, om man använder de tänkta pengarna till andra ^insaiser - i rätt tid, när de verkligen behövs. Sedan skall vikanske inte diskutera i vad mån del går ^atl krama ytterligare pengar för dessa ^hjälpändamäl ur de olikafonder som finns pä ^FN-sidan. har ändå ^inlenågon omedelbar förvaltningsmakt överdessa fonder. Vi har ^inle någonstörre möjlighet ^atl där driva fram några snabbare beslut, och då skallvi nog inte bara krypa bakom en sådan möjlighet. ,herr talman, några ord om finansieringen. Om herr^Bergqvisl läser finansutskottets betänkande skall han finna ^atl en enig riksdag då över huvud lagetinte tog någon ställning till finansieringeni samband med att beslut fattades just om denna fond, utan manförutsatte att när man hade kommit ^lill samlade lösningar skulle man fullföljavad som angivits och återkomma rörande finansieringen. Det är inteegendomligare att vi handlar på del sättet . iKil (fp) kort ^genmäle; Detär tydligen herr ^Bergqvisis uppgift ^atl recensera liberalernasengagemang i de internationella frågorna. Men en sak står väl ganska klar efter många riksdagsdebatter om^u-hjälpen; ^atl har varit rakt i sin linje att kräva ökatbistånd till de fattiga folken och Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer har varit det parti som mer än andra velat stå för de löften partietvarit med om ^atl ge. Men kommer ursäkterna frän olika håll - en delav dem som vi är vana vid och några nya. Den första har vi ^hörl förut: När denekonomiska tillväxten är svag, då orkarvi inte med att ge ett ökat bistånd frän . Och när tillväxten ärstark, dä tål vi inte ett ökat bistånd på grund av att det ansträngerbetalningsbalansen. Sedan kom det in i resonemanget ^atl oljepriserna hadestegrats så kraftigt alt vi därför ^inle kunde öka vår ^u-hjälp. Jag får sägaatt det finns knappast något bättre skälalt öka ^u-hjälpen än just delta att oljepriserna ^harstegrats så kraftigt. Det har drabbat de falliga folkenhärdare än några andra. Så den fjärde ursäkten; Opinionen är ^inle mogen . Den har intehörts så mycket om , och del kan bero på alt opinionen nu har vänt sigtill riksdag och uppmanatoss alt uppfylla våra löften. Jag tycker att det är litet futtigt alt diskutera i de här termerna när vi vetvad som händer ute i världen. Vi vet all 1974 var det år då mänga av världens fattigaste länder kastades rakt ^ul ien ekonomisk och social katastro^f^ då oljepriserna stegrades för dem så^atl de 1974 fick betala mer för samma mängd olja som deanvände 1973. De fick vidare betala mer för konstgödsel 1974än 1973. Det har kullkastat även deblygsammaste utvecklingsplaner, och därtillkommer svältkatastrofen. Jag frågar mig än en gäng; När skulle vi hjälpa omvi inte hjälper ? I detta anförande instämde (). Herr^BERGQVIST ^(s) ko^r^t^ ^genmäle; Både fru ^Neltelbrandt och mätte ha lyssnat litet ouppmärksamt pä mitt anförande, för vad jag sadevar att det är oansvarigt alt bara tala om den ena sidan och föreslå utgifterutan att la upp finansieringssidan på allvar. Fru ^Neltelbrandt menade alt det finns en klaropinion i och att partiet inte är kluvet. Hon glömde kanske attpartiledaren vid något tillfällehar ^sagl: Alt vara liberal är attvara kluven. Det avgörande äremellertid att började sä vackert med att föreslå både höjda utgifteroch höjda inkomster, men orkade man inte med det ulan nöjde sigmed alt bara föreslå utgifter utan ^atl ange hur de skulle täckas. Jag frågar mig: Vad är det värt attbara föra fram yrkanden om höjda utgifterulan att anvisa medel tilltäckningen? Det är ju finansieringssidan som är den svåra, och detdärför som man egentligen skall börja där och klara ut hur det hela skallfinansieras. Och jag har ännu inte fått något svar på varför manvid körde fram ^sparavdrag, ^egenavgifter för företagare ochsådant. om det verkligen var så att^u-hjälpen var en ^allvariig sak som man ville Nr 142 lyfta fram. Varför utnyttjade man inte dessaöverläggningar ^lill att försöka ^Torsdaeen den garantera en finansiering av de 500 miljonerna? Fru tredjevice talmannen ^NETTELBRANDT (fp) kort ^genmäle: Herr ^lalman!Herr ^Bergqvisl sade att del föreföll som om vi inte hade lyssnat riktigt på hans anförande.Ja, herr ^Bergqvisis inlägg var med förlov sagt en aning förvirrande. Jag förstår nu vilkenkluvenhet det är som herr ^Bergqvisl talar om -vi skulle inte vilja vara med om finansieringen men framlägger ändå förslag. Ja, vi har faktiskt vid åtskilliga tillfällen till och med av finansministern själv här i kammaren fått etterkännande för att vi har varit villigaalt anvisa finansiering för vartenda förslagsom vi har lagt fram. Och pä dennapunkt har vi icke ändrat oss, utan vi fortsätter med den ansvarigapolitiken. Men vad gjorde herr ^Bergqvisl ? Herr^Bergqvisl säger ^atl det är oansvarigt attbara tala om den ena sidan. Ja,varför var då herr ^Berg^qvisloansvarig, när vi förra gången röstade i de här frågorna och herr ^Bergqvisl stödde det betänkande frånfinansutskottet som förelåg vid behandlingenav ^u-hjälpsfrågan ? Där valde man just den handlingslinjen att man iförsta hand förde fram ^kravei på vilka^insaiser som skall göras och förutsatte ^atl sedan enighet nätts omdelta skall också frågan om finansieringen lösas. Jag anser att omherr ^Bergqvisl ställer krav på andra - och del betyder i dettafall hela kammaren, för såvitt jag vet var det en enig kammare som röstade förden här linjen - måste han också ställa krav på sig själv. Och när herr ^Bergqvisl uttalar omdömet alt det är oansvarigt alt förfarapå det här sättet uttalar han också i hög grad del omdömet om sig själv. Vi hargemensamt valt denna metod för just den här frågan. Ytterligare insatser för ^svältdrabbade länder Herr^BERGQVIST ^(s) kort ^genmäle: Jag ^lycker det är litetväl enkelt när fru ^Neltelbrandt i ställetför ^atl svara på mina konkreta frågor bara säger att milt inlägg varförvirrat. Del hade varit bättre om hon lämnat svar på de frågor som jagställde. Det går inte ^atl bestrida ^atl började med att föreslå både utgifter och inkomster, närde här reformerna först var aktuella, men avvek från den linjen. Man orkade bara föreslå överbud meninte motsvarande inkomstförstärkning. Sä myckel känner jag att jag vågar sägaalt han har verkligen ^inle gett erkännande i alla avseenden när det gäller finansieringen, utan del har varit ömsom ris och ömsom ros. Jag skulle nog vilja påståatt det varit mest ris under årenslopp. Vad jag talade omsom oansvarigt och litet lättsinnigt var följande. Vårriksdagens beslut byggde på vissaförutsättningar. Del fanns ingen absolutgaranti för ^atl ^enprocentsmålet skulle uppfyllas genom den ^kom- Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer ^promiss somträffades i finansutskottet. Men om man, som fru ^Nel^telbrandt här görgällande, hade haft en stark vilja och till varje pris ^velal försäkra sig om^atl de 500 miljonerna kommer fram, varför tog man då inte upp ^etl resonemangom finansieringen av de 500 miljonerna istället för att kräva sänkta ^egenavgifter, höjda ^sparavdrag och liknande? Vadherr säger när det gäller momsredovisningen bygger på ^ell ansvarslöst resonemang eller åtminstone pä^etl förbiseende. Det förhållandet all statens inkomster ökar mer än man harräknat med i ett högkonjunkturläge innebär ^inle alt det har skapats ettsamhällsekonomiskt utrymme för reformerna, utan vad jag hävdar är i ställetatt i ^ell högkonjunkturläge, där man har denna situation, är del sä^atl man måste strama åt och som ett minimun finansiera nya utgifter genominkomstförstärkningar. Det är om detta som ni fortfarande för ett lättsinnigtresonemang, vilket jag vänder mig emot. Herr talmannen anmälde ^atl fru tredje vice talmannen ^Neltelbrandt anhållit alltill protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt ^lill ytterligare replik. Herr ^KOMSTEDT^(m); Jag har i^u-landsdeballen i kammaren efterlyst en bättre balansmellan dem som velat ge mer och dem som velat ge mindre - ^della för att skapa en ^slörre förståelse hos svenska folketför biståndsverksamhet. tror jag att förvirringen är total - och det är sannerligeningenting som gagnar ^svältoffren i . skrev svenska folkel i våra kyrkor på ett upprop att del svenska ^veleöverskottet skulle skänkas till de svältande i ^u-länderna och att detskulle ske . Majoriteten i riksdagensutrikesutskott säger att del finns inget vete tillgängligt i nu.Folkpartiet talar i sin reservation om ^enpro^centsmålet. Jag tyckerall del är litet beklagligt ^atl herrHelén i debatten sade att det spelaringen roll om det inte blir ett endasvenskt vetekorn i vår ^u-hjälp. Man kanske, herr talman, kan påstå altförvirringen därav har blivitän värre. Jag hade till förra årets riksdag väckt en motion, där jag yrkade ^atlman - för alt öka den förståelse jag talade om - skulle utvidga^varu-^bisiändet och minska biståndsandelen i pengar, som en del människor ivårt land inte har förståelse för ^atl vi ger. Men den ^moiionen ficksannerligen inte många röster i kammaren! De listor somkyrkobesökarna skrev på och de talonger som ligger i de brevvi ^fär talar om vårt svenska veteöverskott. Jag tror att det är precis det somsvenska folket vill ge i sin hjälpverksamhet. I debatten har man åberopat hur svårt del är alt få fram det svenskavetet. Jag tror att det är ett nödrop som man utbrister i för att dämpa sittsamvete. Vi kan nog vara ganska säkra på attde i ^ytleriigare överskott som det talas om också finns. Men ^della överskott ligger ilantbrukarnas magasin och silos; och det ligger där mycket av denanledningen att är priset bättre än nu för den enskildelantbrukaren. Det är ganska självklart att man i det läget behåller sin vara.Men jag tror ^inle heller alt det skulle vara speciellt besvärligtför riksdag att gå ut med en enträgen vädjan och erbjuda delpris som gäller - och på det sättet fä fram vetet redannu. Vilket är då priset ?Ja, del är per . Världsmarknadspriset är per . Det är alltså en betydande differens mellan vad de svenska bönderna skulle få och^värids-^marknadspriset . Ochmed del underskott ^sorh råder lär ^värids-^marknadsprisel ^inle blilägre! Det finns alltså god täckning för ^atl i differensen lägga in kostnaden för frakt av vete fränSverige ned till exempelvis . Det har också hävdats att det ^inle finns någrasvenska hamnar som har möjlighet alt lasta^ul den kvantitet som skulle göra det ekonomiskt försvarbart alt skickavete från . Så sent som en kvart före 15 talade jag själv med hamn, därför alt ett rykte hade gjort gällandeatt det skulle finnas sädana möjligheter. Jag har fält bekräftat att det finns både siloresurser och tillräckligthamndjup för all del tonnage skall kunna föras ut som man har påståttinte var möjligt ^atl få ut. Enligt uppgiftfrån hamn skulle sådanmöjlighet finnas även i . Detta stärker mig ytterligare i minuppfattning att man hittar på svepskäl för alt inte behöva leva upp till den stora vilja till hjälpinsatser somman vill göra gällande att man har. Jag tror att debatten dess värre hargjort vad den kunnat för att skapa än mindre förståelse för svältandemedmänniskor. Det här är enkatastrofsituation. Den fordrar extra insatser från svenska folkel, och det är vad en stor opinion begär attriksdagen skall effektuera. Jag tillhör ^inle dem som vill smita från notan. Del brukar alltid finnas lösningar på det mesta - när vi föreslår reformer somgagnar oss själva! Fru ^Theorin lyckades på ^etlalldeles fantastiskt ^sätl dämpa sittsamvete genom alt tala om ^atl del var den liberala ekonomin i världen somskapade de rådande förhållandena. Att säga det är naturligtvis ^etl sätt^atl klara sill samvete - men det bör inte gälla för , eftersom vi haren socialistisk regim här, som i så fall borde klara ekonomin på ett heltfantastiskt sätt. Den liberala ekonomin var för övrigt ju inte sädålig , när ni gjorde upp pä , och den borde därför kunna varagångbar även , fru ^Theorin. i har på ^etl mycket ^inlevelsefulllsätt talat om hur det är ^atl se tusentals barn, som inte är vana att få mat vare sig eller . Ocksåjag har sett den situationen, och den upplevelsen har mycket storbetydelse för mig personligen när Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer 7Riksdagens protokoll 1974. Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer jag tar ställning i denna fråga.Det är väl knappast någon av kammarens ledamöter som själv hungrat ifemårsåldern, och därför är det kanske svårt att länka sig in i hur det är ^atlvara i den situationen. Det är de faktiska förhållandena ute i världen som, tillsammans med de många ^undanfiyklerna i dagens debatt när det gällt ^atl försöka komma ifrån delinternationella ansvaret, avgör mitt ställningstagande vid den kommandevoteringen. Herr ^ALFTIN^(s): Som jag ser del har debatten om^u-landsbisiåndet i vårt land till stor del enbart gällt procentsatser. Den som följt massmedias framställning av ^u-hjälpsfrågorna harfån intrycket ^atl det viktigaste skulle ha varit att med alla medel föra upp ^u-landsbiståndels storlek^lill en viss procentandel av vår nationalprodukt. Även om jaghoppas att vi äntligen skall nä upp till ^enprocentsmålet, anser jag att vi i ^slörreutsträckning borde debattera innehållet i och kvaliteten hos de projekt som vinu satsar en allt större delav skattebetalarnas pengar på. Det borde också enligt mitt förmenande vara minstlika viktigt ^atl föra en seriösdebatt om den långsiktiga inriktningen av vår ^u-hjälp. Jag tror att detta ärnödvändigt om vi fortsättningsvis skall lyckas med att vidmakthålla och ökaintresset inom den breda allmänheten när det gäller ^u-landsfrågorna. De erfarenheter som vi hitintillsvunnit genom ^SIDA:s verksamhet i en stort antal länder bör kunna angeinriktningen av planeringen för denframlida biståndsverksamheten. Min förhoppning är att den skall utvecklas och bli en inspiration till frigörelse och den hjälp till självhjälp som skall bidraga till att avskaffa de orättfärdiga samhällsstrukturersom nu råder i dessa ^u-länder. har emellertid oljekrisen och dess följder ytterligare bidragit tillatt öka klyftorna mellan i-länder och^u-länder. Mänga ^u-länder har akuta försörjnings-och ^betalningssvårigheier som en följd av höjda priser på energi, kapitalvaror,konstgödning och transporter. Om vi ser till befolkningstillväxten och bristen på livsmedel, så ter sig framtiden mörk.Svältkatastrofer är nu ett faktum i ^fiera länder. Det är mot den här bakgrunden somvi får bedöma utrikesutskottets initiativoch förslag om ytterligarekatastrofinsatser. ^Utskotiet föreslår att ställstill förfogande för att möjliggöra inköp avden kvantitet vete som beräknas stå till förfogande, , för ^snarasi möjliga leverans. ^Ulskoltetuttrycker förhoppningen alt detdefinitiva skördeutfallet skall ge möjlighet ^lill ^ytleriigare kvantiteter vete förbiståndsändamål. Sam^tidigtredovisar utskottet de extra insatser som regeringen tidigare vidtagitpå olika områden. Genom att i ^anspräkta de 100 ^ä^115 miljoner kronor som alltjämt disponeras i form av outnyttjade anslag och^ointecknade reserver finansieras inköpet av ^lOOOOO tonvete för leverans möjligt till de ^svältdrabbade länderna.Formuleringen ^"snarasi möjligt" innebär emellertid inte i det härsammanhanget att man kan leverera vetet ^lill jul, som många tycks tro, utan vi måste räkna med att denna leverans kommeratt ta några månader att genomföra. Tillgången på vete ochunder /75 beslutade bistånds-leveranser i form av vete framgår av följande uppgifter: beräknad tillgång, totalt, ; sålt574 , därav till SIDA och resten till handelshus i utlagda order, bl. a. i ochIndien, . Följaktligen återstår ca . Av dessa 400 000 tonvete är ^enligl Svensk spannmålshandel nu 100 000 lon tillgängliga för försäljning, dock för leverans först efterden , beroende bl. a. pä ovissheten om tillgång till tonnage för tidigare leverans. Återstoden, ca300 , kan inte utbjudas, därför att volymen är osäker , då jordbruken skall ge slutgiltigt besked om vilka kvantiteter som finnstillgängliga. Medanledning av den redovisade tillgången på ^över^skottsvete, som står tillförfogande, finner jag del märkligt alt reservanterna iutrikesutskottet framhåller, att man beräknar att ca vete ännu intehar bundits för försäljning. Lika märkligt förefaller del vara attreservanterna nu föreslår alt anslå utövertidigare beviljade anslag utan att klart redovisa hur detta förslagskall finansieras. En tidning harmedverkat ^lill upprop ochnamninsamling och bidragit till attmånga människor har bibringats den felaktiga uppfattningen all den härstora kvantiteten, , nu står till vårt förfogande och alt förslag om finansiella lösningar för inköp avdetta vete finns redovisade. Delta framgår klart av det stora antaletbrev och telegram som jag liksommånga andra ledamöter fått från människor som är intresserade ochengagerade i ^u-hjälpsfrågorna. Jag tycker att detär mycket positivt och glädjande alt så många människor är så engagerade och visar ett så stortintresse just nu för dessa ^u-hjälpsfrägor, men jag finner det samtidigtbeklagligt ^atl vissa tidningar utnyttjatdessa människors hängivna intresse för biståndsfrågor, i eget taktiskt syfte,genom ^atl framlägga oklara och delvis vilseledande uppgifter. Med hänsyn till det stora intresse som finns för^u-landsbiståndet inom alla partier, inte minst inom vårt eget parti, ärjag övertygad om att finansministern, närhan presenterar den nya budgetpropositionen, kommer attha tagit stor hänsyn ^lill just ^u-hjälpen, somjag tror har fått en framskjuten plats vid prioriteringen. Personligen hoppasjag ^nalurligtvis att vi under nästa är skall nä ^enprocentsmålet. Meddessa synpunkter ber jag att få yrka bifall ^lill ^ul^skoiiels hemställan pä samtliga punkter. Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer Ytterligare insatser för ^svältdrabbadeländer ^(m); De svårahungerkatastroferna i gränstrakter, i och i har verkligen engagerat det svenska folket, och^nalurligtvis känner också vi häririksdagen både medlidande och vanmakt inför de oändligt många mänskligatragedier som följer i svältens spår. Jagkan försäkra all del omdömet gäller också ^utrikesuiskottets ^13-höv-^dademajoritet. Alla har vi i ^ulskoltetvarit angelägna om alt finna den metodsom snabbast möjligt skulle ge bästa möjliga hjälp till de av hunger och svält drabbade. för fält begärda informationer frånsakkunniga och myndigheter enades utskottet om att begagna sin initiativrätt. Utskottet fann nämligen att situationen var sådan att den krävde enextraordinär insats. ansåg också att man därigenom skulle kunna initiera en snabbare hjälpinsats än vad som eljest skulle bli fallet. Tyvärr blev inte^utrikesutskotlet enigt om vad som konkret borde föreslås . Vi som i denna fråga tillhörmajoriteten är helt övertygade om au utskottsförslaget innebär en omgåendehjälpinsats - men inte bara det. ^Förslagel innebär också den största hjälpinsats somvi kan garantera så snabbi. Om ^della är ^utskotlsmajoriteten enig. Det ärdärför fel att - som skett i dagens debatt - påstå att ^utskotlsma^joriteten ärdjupt splittrad i väsentliga avseenden. Vi är tvärtom överens om att vårt land bör ställa hela sitt överskott av vete till de svällande folkens förfogande. Del kan blimer än den kvantitet som vi skall besluta om. Ju snabbare vi fårreda på hur stor denna större kvantitet är, dess bättre är det. Utskottets vilja i ^della avseende är uttryckt i betänkandet iden mening som redan har citerats ^etl par gånger i dagens ^debaii. Jagavser den formulering där utskottetuttrycker förhoppningen "att den definitiva beräkningen av skördeutfall skall visa alt ytterligarekvantiteter senare kan användas för biståndsändamål". Jag kan för moderatasamlingspartiets del försäkra att vi vill medverka ^lill att allt tillgängligt överskott av veteskörd i vårt land skallställas ^lill de ^hungerdrabbade folkens förfogande och att viär beredda att ta vårt ansvar för att sä skall ske. Ungefär så beskrevockså herr ^Anlonsson tidigare i dagcenterpartiets inställning i denna fråga. Det finns alltså inte något som skiljer ossi detta avseende. Jag vill samtidigtockså framhålla ^atl jag har svårt all se alt något väsentligt skiljerden uppfattningen från herr ^Måbrinksunder överläggningen framställda yrkande, som jag därför tycker är^hell onödigt.