prot · FX09122 · 1974-12-31 00:00:00 — Sådana är särskilt angelägna i länder somIndien och . Formenför våra insatser skall naturligtvis anpassas lill vad som är meständamålsenligt. Det viktigaste är all hjälpen når ut och att den gör detsnabbi. 75000 lon spannmål av värt överskoll har utlovats. Det är inte särskilt generöst.Hälften svarar för övrigt mot redan tidigare gjorda utfästelser. Och ännu ärnärmare av värt överskott pä totalt 1,5 miljoner lon osåli. Julängre vi väntar, desto dyrare blir det alt köpa och desto större är risken att densvenska spannmålen, som kan hjälpa hungrande människor alt överleva, kommer attgä lill helt andra ändamål. Blandde tal som hållits från svensk sida med anledning av den katastrofsituationsom befinner sig i nämns i statsrådets stvar anförande inför generalförsamlingens ekonomiska utskott. Därhar , efter att ha konstaterat all den särskilda fonden kanskeinte kommer lill stånd, i varie fall inte inom angiven tid, utlovat svenskainsatser i andra multilaterala organ och direkt till de svenska s. k.programländerna. Vad betyder det? Ärdet fråga om insatser . för all i någon mån påverka prognoserna om miljontalssvälldöda i är, eller gäller det en oviss framtid? Vi behöver ett svar på denfrågan. Föregendel harjag, herr lalman, myckel svårt att se att skulle anse sig ha rådatt ge pengar lill elt slags FN-program men inte till elt annat, trots attändamålet är detsamma. Ellerhar det kanske aldrig varit regeringens avsikt att ta riksdagsbeslutet från ivåras på allvar? Jaghoppas, herr lalman, för skull, alt del är en förhastad tolkning. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag vill inleda milt andra anförande här med alt meddela alt efterframställning från regeringen i har den övervägtytteriigare leverans av vete lill landet. Generalsekreteraren förväridslivsmedelskonferensen har också särskilt vädjat om ytterligare livsmedeltill . Mot denna bakgrund har regeringen instrueratdelegationen vid konferensen i all framföra en svensk utfästelse omytterligare vete för omedelbar leverans till . Värdet avdenna leverans kan beräknas lill , och därmed kommer värdetav värt totala bistånd lill delta budgetår att uppgå till ca 127miljoner kronor. Därav är ca direkl stöd lilllivsmedelsförsörjningen. Totalt uppgår veteleveranserna lill tillca 43 000 lon. HerrUllsien sade all vi har ell ansvar för de faltiga grupperna i ochfrågade om vi lever upp lill della ansvar. Jaglycker, , att i jämförelse med många andra i-länder gör vi vad vikan efter vår förmåga. Man kan nalurliglvis i alla situationer säga att viskulle kunna göra mer. Vid de internationella konferenser som jag deltagit iunder året harjag i mina kontakter med andra länders representanter upplevt allnär andra länder antingen skär ned sitt bistånd eller låter del vara oförändratär ett av de få länder som ökar Det tyckerjag tyder på att vi är en nation som känner ansvar för . Detär riktigt som säger att de inte är någotextra utöver vad som beslutades ; del är omdisponeringar. Men det är juockså sä att vi inom ramen för budgeten har elt anslag för katastrofbistånd,och det är i stor utsträckning frän detta anslag som vi har kunnat göra de härextra utbetalningarna antingen i form av ekonomiska bidrag eller - som del oftavarit under senare lid - i form av spannmål. Sedanhänvisade till beslut och vad som sades då. Jaghar myckel noga läst - både då och - beslut och vad som står ifinansutskottels belänkande. Det är uppknutet i första hand till den fond somvi då förväntade oss skulle bli en realitet till , . Vi har frän svensk sida aktivt arbetat för alt denna fond skulle kommalill stånd. Vi gjorde det både under sommarens sammanträde med FN:s ekonomiskaoch sociala råd och under höstens ulskottsarbete inom FN. Det tillsattes ensärskild kommitté på ell antal personer för alt förbereda fondens konstruktionoch inriktning. Kommittén har haft ett flertal sammanträden. Senast vidsammanträdet med FN:s ekonomiska och sociala råd behandladesfrågan om den här fonden. Dä meddelade emellertid exempelvis ,, , och mereller mindre uttryckligt att de inte avsåg att lämna bidrag till fonden. Detfördes inte någon sakdebatt i delta sammanhang, utan den skulle äga rum vidfrågans behandling i generalförsamlingen. Enligt de informationer som jag harfått kommer resolutionen frän FN:s ekonomiska och sociala råd upp tillbehandling i generalförsamlingen möjligen . Jagvill därför säga som gjorde i sitt inlägg: Vi skall inte ännu geupp hoppet om den här fonden. Närdel sägs att skall anslå medel till fonden måste jag invända, att jaglycker alt det vore mer eller mindre oansvarigt av regeringen, om vi innan vivet om fonden blir av anslog pengar lill den. Del är ju inte meningen alt detbara skall vara en svensk fond, det måste komma lill bidrag från ytteriigareländer. HerrUllslen lar så upp det som behandlas vid väridslivsmedelskonferensen i Rom.Också där förs det diskussioner om en eventuell fond för jordbruksutveckling.Med tanke på uttalanden och beslut anser jag alt det ärviktigt att vi följer upp vad som händer inom FN när del gäller den särskildafonden, men kanske också vad del blir av väridslivsmedelskonferensen, innan vifattar några beslut. Jagvill ocks.å i del här sammanhanget erinra om att när i vårasdiskuterade den här frågan och regeringen sade att man skulle återkommabetonades det mycket starkt i finansutskottets belänkande att det då ocksåmåste bli fråga om en inkomstförstärkning i motsvarande del. Jag hörde inte altherr sade hur han skulle skaffa de pengar som skulle anslås till densärskilda fonden. Såhar vi frågan om spannmålsöverskottet. Vi vet inte exakt hur slor del avspannmälsöverskollel som är tillgänglig. Den uppskattning som Svenskspannmålshandel gör är 300 000 lon. Del här vetet finns emellertid hosjordbrukarna, hos spannmålsproducenterna, som lill stor del sköter lagringen. Mananför också från Svensk spannmålshandel all man först omkring vethur mycket som finns i lager. När del gäller prissättningen på vetet förhållerdet sig nämligen sä, alt ett inlösenpris fastställs före skörden och gällerfrän påföljande är. Ett annat inlösenpris gäller före ,och det är lägst efter skörden och stiger fram till den 1 april.Siffrorna är alltså ganska osäkra. Nuharjag angivit hur mycket vi ytteriigare kommer all ge till . Detpågår fortfarande förhandlingar när del gäller , och det är möjligt alldet kan bli nödvändigt med ytterligare påslag av del spannmålsöverskott somfinns. Tillslut, , vill jag med bestämdhet hävda att regeringen har tagitvårriksdagens beslut pä allvar. Statsrådet säger att enligt hennes mening har regeringentagit beslut pä allvar. Det beslutet måste rimligenfattas så, all var berett att salsa underdel här budgetåret därför all väriden befinner sig i en extraordinärt svårsituation. Mendet var inte fråga om all använda del ganska blygsamma - i varje fall i dagenssituation - katastrofanslag som finns. Del var fråga om att göra en mycket slorexlrainsals alldeles vid sidan om del vi tidigare hade planerat, och bakgrundenvar ganska självklar: världen har i historien upplevt en hungerkatastrofav den omfattning som vi nu bevittnar. Däär del elt ganska futtigt besked vi får, när statsrådet nu säger att regeringeni dag har beslutat anslå ytterligare för spannmålsleveransertill . Del är alldeles utmärkt att man gör del, och jag vill på ingetsätt förringa den insatsen. Men jag föreställer mig att del här är fråga ompengar inom tidigare beviljade anslag. Kvar slår alltså behovet av en slorextraordinär insats frän motiverad av all situationen är allvarlig ochalt har råd. Delfinns en viss risk, herr lalman, att den här debatten om vad skallgöra, inför den situation vi nu har beskrivit, kommer all hamna i en diskussionom fonder, riksdagsbeslut och andra formaliteter. Det är faktiskt inte del dethandlar om, utan det handlar om .alt göra en rejäl insats i en situation som ärfruktansvärt allvarlig. Då kan man t. ex. inte hänga upp sig pä . Vi kunde göra det om det var vår enda kanal att nå ut lill de fattiga människorna,men det är det inte. FN har andra program. Vi har nämnt den kortsiktiga kala- Sverigehar egna programländer; vi kan göra direkta insatser för dem. Fråganär alltså fortfarande: Finns del hos regeringen en politisk vilja alt leva upplill del ansvar som har i den situation vi befinner oss i? Jagmåste säga att därvidlag är ändå inte i och för sig del viktiga vad riksdagensade eller inte sade. Kravet pä de stora exlrainsatserna har uppenbart stöd avdet riksdagsbeslut som fattades. Men även om dä hade sagt någonlinghelt annat, så skulle del ändå varit moliveral all nu kräva storaansträngningar pä grund av hungerkatastrofen. Slutsatsen av vad statsrådetsade måste tyvärr bli att någon sådan insats blir del inte - och delbeklagar jag. 1 sill första inlägg talade myckel om ansvar. Hanslällde i slutet av anförandet en fråga lill mig, om jag tyckte att regeringenverkligen har tagit beslut pä allvar, och del svarade jag ja på. Sedanlycker jag all inte är konsekvent i sill andra anförande, när hansäger alt del inte är så viktigt vad sade eller inte sade. För mig ärde beslut som har fattat myckel vikliga och angelägna, och de skallefterlevas. HerrUllslen tolkar riksdagsbeslutet sä att vore berett alt salsa 500miljoner kronor under alla förhållanden, men jag kan inte tolka riksdagensbeslut så. Jag vill läsa in vad som står i finansutskottets belänkande nr 25är 1974: "Enligtpropositionen förutsätts att när man inom FN når fram lill en lösning av deproblem som uppslår för på grund av oljekrisen, bör också Sverigesolidariskt göra sin insats. förutsätter alt när en sådansamlande lösning uppnås, regeringen fullföljer sin i propositionen anfördamening och jämväl lämnar förslag lill finansieringen härav." Del är för mig beslut. Jag lyckeralltså, , all det är viktigt vad har sagt. Hen (): När jag sade att jag inte tyckte att det väsentliga var vad riksdagenhade sagt eller inte sagt , så var del därför att jag menade att även omriksdagen då inte hade insett ansvar, behovet av stora insatser frånSverige i en allvariig hungerkris, så borde vi i alla fall nu ha krävt att deinsatserna gjordes. Mennu har sagt alt vi skall göra en sådan har insats. Regeringenoch en enig riksdag har sagt alt har råd och möjligheter att ge bidragi storleksordningen . Man diskuterade då elt specielltFN-arrangemang, som eventuellt inte kommer lill sländ. Om det är så allstatsrådet tycker alt del är väldigt viktigt att man följer uppvad säger måste det också vara en uppgift för statsrådet och förregeringen i övrigt all tolka innebörden i del sagt. Och innebördenär att vi skall göra en sådan här insats inte för en speciell fonds skull ulanför de människor som dör av sväll. Det finns andra möjligheter att göra dessainsatser vid sidan av den här fonden. Överläggningenvar härmed slutad. Ang.det svenska stödet till ett skogsindustriprojekt i § 22 Ang. detsvenska stödet till ett skogsindustriprojekt i Fruslalsrådel erhöll ordet för att besvara () den 16oktober framställda interpellation, nr 120, och anförde: har i interpellation angående del svenska Slödel lillelt skogsinduslriprojekt i Demokratiska republiken ställt följande trefrågor till mig: Borde icke med hänsyn lillskogsprojeklets storleksordning och risklagandena i samband med investeringeni ha underställts innehållet i avtalet innan detsamma gjordesdefinitivt? Anser icke statsrådet att ett belopp av dennastorleksordning och denna karaktär till ett enda land, vilket därjämte erhållermyckel betydande belopp från andra länder, är ägnat all ge intryck av obalansi den svenska biståndspolitiken? Anser icke statsrådet att vår biståndspolitik, föratt få stöd av så bred opinion som möjligt, bör utformas sä alt rimlig balanseftersträvas mellan olika mottagarländer och olika former av bistånd underiakttagande av bl. a. behovsprincipen? Denförsta frågan synes gälla dels huruvida regeringen gjort vad på den ankommerför att inhämta godkännande av den svenska insatsen iskogsindustriprojeklel i DRV, dels om på tillfredsställande sättfåll information om denna insats. Riksdagenhar genom bifall lill slalsverkspropositionen godkänt all regeringensammanlagt för fem framförliggande budgetär får göra bilateralabislåndsulfäslelser till ell belopp som utöver ingående reservationer svararmol fyra gånger det bilaterala anslaget för det löpande budgetåret. Dellariksdagsbeslut avser all ge regeringen möjlighet all göra utfästelser för såmånga budgetär som det tar alt genomföra större biståndsprojekt. Som sådana kanjag nämna CADU i , det stora familjeplaneringsprojektel i ochell rörbrunnsprojekl i . Med slöd av della riksdagsbeslul harregeringen bemyndigande att under innevarande budgetår göra bislåndsulfäslelserlill ett sammanlagt belopp av mer än för perioden1974/75-1978/79. Regeringenhar genomgående behandlat biståndet lill DRV på samma sätt som biståndet lillandra mottagarländer. Avtalet med DRV om skogs- Ang.det svenska stödet till ett skogsindustriprojekt i industriprojeklel samtövriga biståndsulfäslelser som gjorts avseende de aktuella budgetåren fallergott och väl inom de finansiella ramar som fastställt. Delär givelvis helt riktigt alt del härar fråga om en mycket omfattandebiståndsinsats. Man bör emellertid hålla i minnet att den sammanlagda kostnadenskall fördelas . bidrag till skogsindustri-projektet kommerinte all kräva större resurser än vad godkänt förDRV-biståndel under innevarande budgetär. Skogsindustriprojeklelanmäldes första gången för slalsverksproposition och harsedan behandlats i efterföljande stats-verkspropositioner. harinformerats om projektet och fick senast en ulföriig föredragning,inte minsl om de problem som ansågs förknippade med insatsen. Denav regeringen tillsatta förhandlingsdelegationen, i vilken också svenskaskogsexperler ingick, konstaterade efter genomförda förhandlingar all dessaproblem lösts så att man kunde rekommendera alt avtal med DRV ingicks omskogsprojektet. Regeringen fattade sitt beslut på grundval av framställningfrän en enig SlDA-slyrelse. Satsningenpå skogsindustriprojeklel har inte skapat någon obalans i svenskbiståndspolitik. projekt har ju i sig inte medfört någon ökning avbiståndet lill DRV. Vad som skett är att en stor del av tillgängligabislåndsmedel för delta krigshäriade land under fyra framåt bundits tilljust detta projekt. Omfrågorna om obalans syftar på det totala svenska biståndet till DRV vill jagframhålla att detta i enlighet med beslut uppgår lill ca 8procent av våra biståndsanslag. Till skillnad från de fiesta andra somvi har ell direkl samarbete med erhåller DRV sä gott som inget slöd från deinternationella organisationer genom vilka kanaliserar en betydande delav sitt bistånd. Vadsom anförs beträffande behovsprincipen anser jag talar till förmån för eltbetydande svenskt bistånd lill DRV. Mätt i genomsnittsinkomst per person kanDRV jämställas med de 25 länder som FN betecknat som världens fattigaste. Eftermånga års krig har landet fått transportsystem, industri, skolor och sjukhusförstörda. Behovskriteriet kan anses tillfredsställt. Därtill kommerövertygelsen om all utvecklingssamarbete med DRV är i linje med de riktlinjerför svenskt bistånd som antagit. Del stöder breda insatser tillekonomiska och sociala förbättringar för det vietnamesiska folkel. Hen (): Låt mig först få lacka fru statsrådet för svarel och för attdel har lämnats i så god lid som fallet är. Avsiktenmed min interpellation har egentligen inte varit alt nu få lill stånd enkonstitutionell debatt. Den prövningen hör hemma i ell annat sammanhang. Meninledningsvis vill jag i alla fall beröra några konstitutionella frågor, ochjag gör det närmast med anledning av vad statsrådet säger i sittsvar på frågan om regeringen gjort vad på den ankommer för all inhämtariksdagens godkännande av den svenska insatsen i skogsindustriprojeklel iNordvietnam, beräknad lill . Statsrådetanser all allt är goll och väl och hänvisar till uttalande ,enligt vilket godkänt att regeringen för fem framföriiggandé budgetårfår göra bilaterala bislåndsulfäslelser för samlade åtaganden uppgående tillhögst fyra gånger anslaget för del löpande budgetåret. Dessa principer skullegälla såväl gåvor som krediter. Med den fullmakten i sin hand, menar tydligenfru , skulle regeringen inte heller behöva länka så myckel påriksdagen. Den har sagt sitt. Detta uttalande från 1972är väl bekant. Del har sin upprinnelse i ett uttalande från statsutskottet -utlåtande nr 1968 - som tog sikte på biståndskrediter för längreperioder. upphävdes skillnaden mellan gåvor och krediter och gavs ettvidgat bemyndigande, som statsrådet har tolkat så att regeringen skulle hafullmakt alt under innevarande budgetår göra bislåndsulfäslelser lill ellsammanlagl belopp av mer än för perioden /75-1978/79.Eli riksdagsbeslul lar emellertid faktiskt inte över gällande grundlag. Enligtden grundlag som gäller är en sådan fullmakt och sådana utlasleiser förframtiden icke möjliga. Det skall gärna erkännas att grundlagsbestämmelserna ifråga om finansmaklen inte alltid har eflerievts, som redan grundlagberedningenpåpekade. Utfästelser framåt har faktiski gjorts -jag tänker härt. ex. på vad som hänt beträffande tekniskt bistånd - men del av statsrådetnämnda beloppet 5 miljarder visar delta oaktat alt hennes tolkning inte gärnaär rimlig. Skulle en riksdag verkligen kunna binda kommande riksdagar på deltasätt och i sådan omfattning? Varje fullmakt, t. o. m. icke grundlagsenliga,måste ju tolkas med förstånd. Och om fru statsrådet nu tolkar riksdagensuttalande på det sätt som hon här gjort - och kanske med henne regeringen - såär det hög tid för att pröva om sitt uttalande. En sådan prövningblir för övrigt ändå nödvändig i samband med nya grundlagens ikraftträdande.Först enligt den nya grundlagen får formell möjlighet all anvisaanslag för annan tid än budgetåret. För utfästelser krävs enligt kommandegrundlag bemyndigande, och detta måste preciseras, och utfästelsenfår icke vara så allmänt hållen som del omnämnda beslutet . Tillvilken del det av statsrådet nämnda beloppet rörande maximum för utfästelsen -5 miljarder - är konsumerat är dessutom omöjligt all kontrollera, även för enledamot av utrikesutskottet, eftersom någon samlad redovisning av olikaåtaganden i samband med olika projekt icke redovisats för utskottet. Redandetta innebär alt den konstitutionella granskningen icke kan äga rum i eninlerpellalionsdebatt som denna. Ej heller en annan intressant konstitutionellfråga kan mera ingående behandlas i en debatt av detta slag. Det gällerskyldigheten enligt grundlagen att underställa överenskommelser medfrämmande mak- Ang.det svenska stödet till ett skogsindustriprojekt i Ang.det svenska stödet till ett skogsindustriprojekt i Även här föreliggeren från grundlagen avvikande praxis . Hit hör dessutom ett i ochför sig ganska självklart uttalande av utrikesutskottet i betänkandet 1973:3,Enligt delta uttalande avgör regeringen ensam under konstitulionellt ansvarvilka frågor som skall underställas . Del är dock att märka all ävenden nya grundlagen förutsätter att internationell överenskommelse av störrevikt icke får ingås utan godkännande. Nog måste man väl säga att denöverenskommelse det gäller i detta fall - den avser inemot 800 miljoner kronorav svenska gåvomedel - är av slor vikt och alltså borde ha underställtsriksdagen , innan den nya grundlagen trädde i kraft. och regeringen verkligen av annan mening? Anser man sig ha rälligheioch möjlighet att träffa överenskommelser med främmande makt av sådanslorieksordning - överenskommelser som skall infrias av det svenska folkel ochbeaktas av kommande riksdagar - utan alt själva överenskommelsen bringas underriksdagens prövning? I sinom tid får man nog i så fall också ta detkonstitutionella ansvaret härför. Menlåt oss lämna de konstitutionella frågorna i detta sammanhang och se hurriksdagen i verkligheten har blivit informerad. Skogsindustriprojeklelhar anmälts för , sägs det, i olika propositioner. Det är rikligt,men det har skett ytterst knapphändigt. Senast gjordes en sådan anmälan ipropositionen 1974:1 . Där redovisades hela projektet i ett stycke omelva rader pä s. 54. Slutklämmen var all kalkylerna betecknats som osäkra mensannolikt kom "alt överstiga ". På grundval avdessa elva rader gjorde sedan utskottet sill uttalande på s. 15 i betänkandet1974:3, i vilkel utskoliei påpekade alt den svenska insatsen i skullekomma att ställa stora krav, delvis av principiellt nyii slag, på de i insatsendellagande svenska parterna. Utskoliei uttalade all förprojektering av insatsenberäknades vara genomförd , "varefter slutgiltigt ställningslagandelill genomförandet" borde göras. Utskoliei föreslog därefter alt riksdagenmåtte godkänna de "angivna riktlinjerna för bilateralt utvecklingssamarbete".Mera var det inte. Det förelåg för övrigt, fogat till belänkandet, ellsärskilt yttrande frän moderat häll om all tidpunkten för definitivtställningstagande icke var inne och alt tillfredsställande garantier i ellantal redovisade frågor icke hade erhållits. Mennär avtalet undertecknades i var det ickelängre fråga om utan om 770 miljoner enbart förskogsprojeklet. Kosinaderna för ell sjukhus - - kan lämnasdärhän; om dessa pengar har inga delade meningar rätt. Men på grundval av de fåraderna i propositionen och den nämnda siffran ansåg sigtydligen regeringen berättigad all träffa avlal om inemot 800 miljoner kronorendast . Varför denna brådska? Vilka utfästelser haderegeringen gett ulan all underrätta ? Måste inte en så knapphändig, ofullständig och bristandeinformation till i en fråga av denna slorieksordning betecknas somskandalös? Interpellationssvaretger även i övrigt anledning till fiera frågetecken. Del heter alt Sverigesbistånd lill skogsindustriprojeklel icke kommer att kräva störreresurser än vad godkänt för Nordvielnambiståndet under innevarandebudgetår. Den uppgiften stämmer i varie fall icke med siffror som utskolieifåll del av - låt vara att de är strängt förtroliga, fru statsråd. Men jag kanju omnämna dem på della generella sätt. Rentmärkligt är all slalsrådel påstår all skogsprojeklet "ju i sig intemedfört någon ökning av biståndet lill DRV. Vad som skett är att en stor del avtillgängliga bislåndsmedel för della krigshäriade land under fyra framåtbundits till just detta projekt." Orden "tillgängligabiståndsmedel" kan väl inte tolkas på annat sätt än all regeringen päförhand bestämt sig för ett miljardbelopp till under fem är underalla förhållanden - andra projekt än skogsprojeklet kommer ju lill.Skogsprojekt eller inte - pengarna skulle tydligen ges ul! Men då kommeråterigen frågan: Vilken faktisk bundenhet har, utskottet och riksdagenovetande, förelegat för regeringen? Vilka löften har getts? Detär riktigt att vi i utskottet under behandlingen av propositionen fick ta delav ell papper, en stencil. Det var ett enda blad, betecknat "Strängtförtroligt". papper innehåller några siffror för år efter 1974. Jagkan inte röja dem på grund av deras hemliga karaktär. Utskottet kundesjälvfallet inte behandla det, eftersom det var elt papper av den arten all delinte kunde riksdagsbehandlas. Del lades därför bara lill handlingarna. Jag villnu fråga: När blev det skick och sed i svensk förvaltning och svenskkonstitution alt projekt skall underställas på detta sätt? Och alt denna information sedan skall kunna åberopas sominformation lill och utskottet i såväl tidningsartiklar som - om jagtolkar interpellationssvaret rätt - även däri? Häruppkommer också frågan om obalans eller inte i vår biståndsverksamhet. Varförhar just favoriserats på detta säii? säger all dellandet har sä gott som inget slöd frän de internationella organisationer genomvilka kanaliserar en betydande del av sill bistånd. Det är nogriktigt, men i stället nämner man då inte all den ekonomiska hjälpen lill DRVenligt uppgift kommer att uppgå lill - detmesta från kommunistländer. Behovskriterietkan anses tillfredsställt, säger statsrådet.