prot · FX09140 · 1974-12-31 00:00:00 — Därför har vi år här i krävt att man skallhalvera insatskravei för småhus genom att höja lånegränsen från 85 till 90procent. Det är precis vad regeringen gör, och det är vi naluriigtvis gladaför. Vihar också sagt åtskilliga gånger att en annan förutsättning för att valfrihetskall uppstå är att småhusmarknaden får ett mera varierat utbud avlägenhetssloriekar. För även om kostnaden per kvadratmeter är låg är den totalakostnaden pä grund av att de flesia småhus har stor yta ganska hög. Sä har detblivit därför att småhusmarknaden har anpassats till folk med ganska högainkomster. Även delta understryker man i propositionen. Det är förklaringen,, till att vi är sams. Jag tycker naluriigtvis atl det är ettutmärkt sätl all åstadkomma enighet alt man gör som vi vill. Sedandetta med marken. Man säger både från och från socialdemokratiskthåll att min reservation i själva verket är ett slags särskilt yttrande, vilketväl då innebär att man i stor utsträckning kan instämma i vad som står där.Reservationen handlar om tillämpning av markvillkoret och konkurrensreglerna. Detstår i reservationen att det är förfoganderätten lill marken som är detväsentliga, att det skall bli en verklig konkurrens mellan olika byggherrar ochatl det är viktigt att kommuner och länemyndigheter får möjlighet altföreskriva ett öppet tävlingsförfarande så att man tar till vara deerfarenheter och det idé-skapande som finns inom olika byggföretag. Omförslaget får den till-lämpningen är det bra. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. (vpk) kortgenmäle: Jag vill efter omdöme om regeringspro- Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. positionen, atl del härinte är något dåligt förslag, understryka att jag i mitt anförande sade att motbakgrund av de förväntningar som man haft - inte minst på grund av uttalandefrån olika regeringsledamöter och bosladsminislern själv - så uppfattade defiesta bostadskonsumenterna förslaget som ett otillräckligt och dåligtförslag. Kvar står ju att förslaget inte innebär några avgörande ochgrundläggande förbättringar. Beträffandehyresregleringens avveckling och vårt förslag på den punkten konstaterar jagatl många hyresgäster känner oro inför vad som kan komma att hända med derashyror, om de skall ha möjlighet att bo kvar osv. Mankan i det sammanhanget undra varför regeringen den här gången varken har utrettfrågan om hyresregleringens avveckling eller låtit förslaget om avveckling avhyresregleringen gå på remiss. Del gjorde man ju förra gången, och då var dettunga remissinstanser som sade nej lill förslaget om avveckling. Det verkar nusom om regeringen den här gången ville vara säker pä alt få igenom förslagelutan protester och utan någon större diskussion. Detdåliga rykte och de delvis dåliga verkningar som hyresregleringslagen har fälthänger till stor del samman med de brister som finns i själva lagstiftningen ochde för hyresgästerna oförmånliga avtal som partsorganisationerna påhyresmarknaden har träffat. Slopandetav hyresregleringen medför ju en mycket stor överflyttning av pengar från demsom bor i hyresreglerade hus till dem som äger husen - utan atl hyresgästernafär några fördelar eller förbättringar och utan att hyresvärdarna behöver göranågra som helst prestationer. () kortgenmäle: i säger att är alldeles ensamma omatt förorda den fria marknadsekonomin, och han vänder sig emot mittuttryckssätt, att bostaden är en vara som vilken annan vara som helst. Det gårinle atl jämföra bostäder med tandkrämer och bilar, menar . Jo,när det gäller att producera den vara som bostaden utgör är det fråga om envara som andra varor - jag sade också att den kanske är en av de viktigastevarorna. Men när det gäller konsumtionen, utnyttjandet av varan, dä måste denbostadssociala inriktningen väga tungt. Detta underströk jag i mitt inlägg; delkan förvissa sig om när han läser protokollet. Jagskall inte återigen räkna upp alla de orättvisor som gäller i konkurrensenmellan allmännyttiga förelag och enskilda företag. Jag pekade i mitt förstainlägg på sex olika sätt au underiätta för de allmännyttiga företagen. avdem var den dolda subventionen, som jag kallade det, och som vändesig emot. Den dolda subventionen ligger i de förmånligare kreditvillkoren förett allmännytligi företag, som alltså kan få ett statligt lån til) 100 procentmed låg ränta. Ett enskilt företag fär del bara till . Var och enmåste ju förstå atl när del enskilda företaget tvingas gå utoch låna resten - de - till högre ränta, sä ligger här en doldsubvention. Tänk,om samma kreditvillkor gällde för samtliga förelag! Dä skulle vi säkerligenfält uppleva en stimulerande konkurrens mellan de olika bostadsföretagen, bl.a. i vad gäller hyrorna. Vadbeträffar tomträtt är det oroande, tycker jag, atl kan stå här ochsäga: "närmar sig och regeringensståndpunkt, nu skall kommunerna ha valfrihet." Vi säger att det är konsumenternasom skall ha valfrihet. FruOlssons i beskrivning av markvillkoret ägnade en lovsäng. Hanslutade den t. o. m. med ett lyckligt utrop: "Det var som att sitta ikyrkan!" Jag kände det inte så, . Det måste vara länge sedanherr var i kyrkan. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. i (s) kort genmäle: Det sista var korrekt, ; det var länge sedan. Jag ärledsen om det slank ur mig ett missvisande uttryck, men jag tänkte påinnehållet. Det var högtid över vad utskottets ordförande sade. Vadjag nu sade, i , står i protokollet, så det kan vikontrollera sedan, men jag tror att det var all ger uttryckför en åsikt som jag inte har hört uttala tidigare och att vi tydligennärmar oss varandra. Däremot påstod jag inte att vi har samma uppfattning. Jagtillhör ju inte och vet alltså inte vad som har förevarit inomdet partiet, men några offentliga uttryck för en positiv åsikt om tomträttenhar jag hört från . Därför noterade jag dagensuttalanden med glädje - men blomman var så vacker och så ömtålig att jag inteville röra vid den. Tyvärr,, tycker jag inle alt det är så intressant atl föra en diskussionom vem som var först. Det är inte särdeles nyttigt att göra det, och för övrigtlär det vara praktiskt omöjligt att göra någonting i det här huset utan attnågon folkpartist har föreslagit det. Detta är inte sagt mot herrUllsten utan mot den brokiga skara av partivänner han har. Detvar intressant att höra definition, att det här var ell dåligtpaket. Det var alltså inte personliga bedömning, utan paketet vardåligt sett i förhållande lill de förväntningar som hade skapats hos mångahyresgäster. Del aren hell annan sak, och jag noterar del med stortillfredsställelse. Delär klart alt många hyresgäster - och andra också - känner oro införhyresregleringens avveckling. Det är ett tryggt ord som försvinner urvokabulären, ett begrepp som man kunde ta i utan att kunna säga vad del hadeför nyttig funktion. Denhär frågan har utretts och remissbehandlats, och det har lagts frampropositioner i den också. Därför tycker inte jag all regeringen på nytt skullelåta utreda och remittera den. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. och fastighetsägarna äreniga om att det här är en blindtarm som skall opereras bort; den kaneventuellt ställa till skada, men någon nytta för den inte med sig. Detär nästan kusligt, men tror jag atl också och jag kan blieniga, och det var väl inte meningen. Men är det så, , attmarknadsekonomin skall begränsas till att gälla när man producerar husen, dåtycker jag precis som . Då är det fråga om en vara som skall köpasi öppen konkurrens på marknaden. Men jag tror inte att menadevad han sade. FruOLSSON i (c) kort genmäle: Jag skulle vilja rekommendera i att läsa våragamla reservationer då det gäller tomträtten. Våra synpunkter har varit ungefärlikadant utformade tidigare som de är . HerrBergman sade förut alt han var litet osäker på vad vi egentligen hade för åsiktnär det gällde boendedemokralin, och han undrade om vi i fortsättningen skullestå för det vi säger . Jag kan försäkra atl vi i utskottet har känt litetvånda inför att gå på majoritetens linje, därför att det är ett så litet stegpå vägen, men vi har gjort del därför att vi har stora förväntningar på den utredningsom nu skall få motionerna sig tillsända och, hoppas jag, skall beakta vad somstår i dem. Föross är det väsentliga alt fiertalet hyresgäster i ett område skall kunna ha etldirekt och avgörande infiytande på sin situation. Jag råder attläsa vår motion, och jag skall också överlämna vårt nya bostadsprogram,där det står ganska utförligt om de här sakerna. Såvar det miljön. Jag vill verkligen tro att alla partier vill göra någonting föratt förbättra miljön, men jag tycker alt det är litet magert när regeringspartiettalar så mycket om miljön och sedan tror att det inte behövs mera pengar ifortsättningen. Jag håller med om att även vårt förslag gällerlitet pengar - det sade jag också förut - men det visar ändå en något starkareviljeinriktning. Jag har litet svårt alt förslå talet omarbetslöshet och att man skulle ta av AMS-medel. Jag är medveten om att manofta går den vägen, och man får väl göra det i det här fallet också, men fråganär naluriigtvis: Skall man bättra miljön mera i områden där det är storarbetslöshet? Här behövs verkligen medel över hela fältet. (vpk) kortgenmäle: Vilka omdömen man än fäller om bostadspaketet och vare sig de ärpersonliga bedömningar eller bedömningar som omfattas av den ena eller andragruppen, kvarstår atl förslagel inle innehåller några avgörande förbättringar,inte föreslår några verkliga ingrepp emot den spekulation och de vinstintressensom fortfarande får alltför stort spelrum på bostadsmarknaden. Vaddet handlar om är att det behöver vidtas åtgärder som innebär en omfördelninginte-bara mellan bostadskonsumenterna ulan en om- fördelning päbostadsmarknaden sä atl man kan sänka hyrorna och hålla boendekostnaderna nerepä kapitalets bekostnad, pä bekostnad av de vinster som görs i alla led påbostadsmarknaden, frän kapitalet och marken till det färdiga huset. Detmarknadsekonomiska resonemang beträffande bostäder som förs, framför allt frånmoderata samlingspartiets sida, är helt oacceptabelt. Bostadspolitiken fårinte innebära ett ständigt lappande och lagande i ett bostadssystem som byggerpå profitintressen. Samhället skall inte pumpa in hur mycket pengar som helstvia bostadsbidrag, lånebidrag osv. lill de privatintressen som dominerarbostadsbyggandet och bostadsförvaltningen. Samhället måste återupprätta ochutveckla det politiska målet att bostaden skall vara en social rättighet, ochuppfylla det målet genom att.ha kontrollen över samtliga led i bostadenstillkomst och förvaltning. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. HerrWENNERFORS (m) kort genmäle: Det är inte ofta som en sådan här debatt tillförs något nytt som kanväcka speciellt och litet större iniresse, men här tycker jag verkligen att dethar inträffat något som är av alldeles särskilt iniresse. Jag sade att när det gäller atl producera den varasom bostaden utgör, skall principen om den fria marknadsekonomin gälla. Sedangår den främste företrädaren, i utskottet och här i , för densocialdemokratiska bostadspolitiken upp i talarstolen och säger att på denpunkten kan vi vara eniga. Detta är ju väldigt intressant, . I såfall måste vara beredd att ändra på konkurrensvillkoren.För det första när det gäller markanskaffningen - markvillkor ochkonkurrensregler. För det andra när del gäller lånevillkoren. Det måste varasamma lånevillkor, t. ex. som vi föreslär, för alla företagsformer.För det tredje måste vara beredd att verka för alt skallereglernaockså ändras. Jag ställer alltså frågan: Är nu beredd att göradet när han har uttalat sig så positivt om den fria marknadsekonomin när detgäller produktionen av bostäder? i (s) kort genmäle: Till i vill jag bara säga att självklart är det magertmed 30 miljoner. Det är magert med 20 miljoner därpå också. Detkan bli en fet bit om AMS-bidragen kan utnyttjas. I de fall dessa kan utnyttjasskall man inte lämna bidrag, så kan det bli en rätt bra kaka , omfru och jag vill samma sak. Tillherr vill jag bara säga att vi kan få sänkta hyror om vi avslår frånatt följa och i stället ansluter oss lill majoritetens förslagoch avvecklar hyresregleringslagen. Då kommer hyreslagen in i bilden och dåblir det bruksvärdesbedömning. Det kan genom bruksvärdesjämförelse bli möjligtatt sänka åtskilliga hyror som har höjts under hyresregleringslagen. Detta är ivarje fall förhoppningar som hyresgäströrelsen har gett uttryck ät. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. Sedanvill jag vända mig till . Det låter sä dumt atl säga: Läspropositionen, men det är ju det det är fråga om. Proposilionen föreslår ju attdet skall vara öppen anbudsinhandling på produktion av lägenheter. Det är detni moderater har trasslat till därför att ni är förvillade avByggnadsentreprenörföreningen. Entreprenörerna vill nämligen inle hakonkurrens när de skall producera hus. Vi har konkurrens för allmännyttiga ochkooperativa företag, och vi vill ha det för hela marknaden. Däreftergår in pä något helt annat, nämligen konsumtionen avlägenheter, där marknadskrafterna alltså inte skulle få verka. Menbeträffande produktion av lägenheter skall det vara hårdare konkurrens än dethittills har varit, och får man från statens sida ell stöd till det. Herrtalmannen anmälde att anhållit all lill protokollet fåantecknat att han nu inte ägde rätt till ytleriigare replik. i Trobro (m): Jag skall nu uppehålla mig lilel vid skalteuiskoltets belänkande nr 56och den reservation som är fogad vid detta betänkande av i Boråsoch mig. Detär väl allmänt bekant att de taxeringsvärden som skall gälla frän 1975 kommeralt medföra en uppräkning i förhållande till tidigare värden med ungefär 30procent. För småhusägarna har husen inte blivit större och inte hellerlyxigare. Det är pengarna som har blivit mindre värda, och det är därförtaxeringvärdena har pressats uppåt. beskattas av taxeringsvärdet , iskiktet och i skiktet däröver.Departementschefen har i propositionen anfört att, med hänsyn tillvillaägandeis stora spridning bland hushållen med medelmåttigabruttoinkomster, främst barnfamiljer och pensionärer,villa-beskattningsreglerna bör ändras på sådant sätt att boendekostnaderna intepåtagligt skärps för dem som bor i egnahem av normal standard och sioriek. är just vad som kommer att inträffa om inte beskattningsreglerna ändras.Jag kan som exempel ta etl radhus i . Det blir plötsligt ett lyxhusdärför att taxeringsvärdet kanske genom inflationen stiger från 150 000 kronortill . Radhusägarens förmögenhet är densamma som förut reelltsett. Trots detta skall hans inkomst enligt propositionens förslag öka med , och vid en 50-procenlig marginalskatt blir skatteökningencirka . Detta är en påtaglig och helt oacceptabel skärpning avboendekostnaderna. Enligl moderata samlingspartiets uppfattning börschablonvärdegränsen flyttas upp i samma takt som taxeringsvärdena. Följandegränser bör, enligt vårt förmenande, gälla: , i skiktet mellan 200 000och och i skiktet däröver. Delta förebygger altsmåhusägaren utsätts för en kraftig reell skatteskärpning, som oförändradegränser skulle medföra. reservation som är fogad till detta betänkande har också tagits upp enannan fråga, som behandlas i motionen 1903. Där föreslås etl stöd lillbostadssparandet genom avdrag vid beskattning; det skulle bli 1 500 kronor.Vidare har i motionen 950 motionärerna återkommit med ett yrkande från tidigareår av innebörd att tidsbegränsade egnahemsavdrag bör medges förreparationskostnader med högst . Detta skulle gälla inte bara för1974 utan också . Jag ber att få yrka bifall till den reservation som är fogad tillskalleutskoltets betänkande nr 56. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. Skalteutskottel har haft att behandla de delar av proposilionen 150som handlar om villabeskattningen. Propositionen liksom utredningarna angåendebostadsfinansieringen och bostadsbeskattningen konstaterar attvillabeskaliningen vid nuvarande räntenivåer och intäkts-procenter fungerar stöd för boende i egnahem. När villabeskattningen reformerades i mitten av1950-taIet och vi gick över från den konventionella taxeringsmetoden till dennuvarande schablonmetoden bestämdes intäkten till avtaxeringsvärdet. balanserade då ganska väl mot rätten tillgäldränteavdraget. diskonto låg då på . Underåren som gått har iniäklsprocenten justerats. På villabeskatl-ningsutredningensförslag fick vi den s. k. lyxvillabeskattningen, som innebar differentieradeprocentsatser. Vi har fått extra schablonavdrag, som också har justerats vidolika tillfällen. Villornas intäktssida har justerats i stort sett efter varjefastighetstaxering. har räntekostnaderna ökat. Dehöjda räntorna har medfört utgiftsökningar för egnahemsägarna, men dessaökningar har till betydande del kompenserats genom avdrags-rätten förgäldräntor och justeringar av intäktsprocenten. Det råder inget tvivel om atlegnahemmet framstår som ett ekonomiskt fördelaktigt alternativ när man väljerboendeform. Efterfrågan pä självägda småhus och den vikande efterfrågan pålägenheter i flerfamiljshus talar sitt lydliga språk, även om jag är medvetenom att också andra faktorer spelar in. De gynnsamma skattereglerna harskickligt utnyttjats i de säljargument som småhusproducenler och kreditinstitutlevererat till konsumenterna. som boendeutredningen har konstaterat betydande favörerför den självägda bostaden. All exakt fastställa beloppen låter sig kanskeinte göra då beräkningsmetoderna kan tillämpas på skilda sätt, men atl delföreligger betydande fördelar är klariagl. Även bostadsbeskattningsulredningenkonstaterade 1971 avlämnade betänkande alt beskattningsreglernagynnade den självägda villan. Vill man nu söka rättatill den snedvridning som uppstått har man Riktlinjer för bostadspolitiken m. m. i princip två vägar attvälja mellan, nämligen endera att skärpa villabeskattningen eller altgenomföra motsvarande lättnader på hyres- och bostadsrättssidan. Departemenischefenhar i propositionen 150 avvisat vägen över skärpt villabeskatining, även omvillabeskaliningen i praktiken kommit att fungera som ett stöd till boende iegnahem. Detta stöd, menar departementschefen, är en förutsättning för attflertalet villaägare skall ha ekonomiska möjligheter att bo kvar i sinaegnahem. Därför kan det inte komma i fråga att i nämnvärd omfattning minskadessa förmåner för hushåll som bor i egnahem av normal storlek och standard.Däremot är det direkt stötande atl samhället stödjer boendet i villor som tillstoriek och standard väsentligt överstiger normala villor. De som väljer att boi sädana villor skall betala den faktiska kostnaden för boendestandard somöverstiger den normala. Propositionensförslag innebär alltså oförändrade villkor för villor-med normal standard. Närdet gäller villor med en påtaglig överstandard och med etl taxeringsvärde över300 föreslås intäktsprocenten höjd från nuvarande lill 10procent. Närdet gäller lättnaderna på hyres- och bostadsområdet har departementschefenvalt att föreslå åtgärder som avser finansieringen, varför skatteutskottet ejhaft att behandla den delen av propositionen. I de delar propositionenhänvisats till skatteutskoltet har majoriteten av utskottet kunnat ansluta sigtill vad som föreslagils när del gäller villa-beskattningen. Tillutskollsbeiänkandet har fogats en reservation av företrädare för moderatasamlingspartiet. Reservanterna menaratt man , innan resultatet av 1975års allmänna fastighetstaxering är känt, skall revidera skiktgränserna förvillaschablonen. Utskottsmajoriteienär av den uppfattningen atl det, innan utfallet av fastighetstaxeringen ärkänt, inte finns någon anledning för alt ta ställning i fråga omändrade schablongränser. Utskottet utgår ifrån att finansministern meduppmärksamhet följer den här frågan och lägger fram erforderliga förslag.Riksdagen och skatteutskottei får sedan i sedvanlig ordning pröva förslagen. Ireservationen har också tagits upp etl par molionskrav från moderatasamlingspartiet. Det gäller förslaget om etl sparavdrag lill bostadssparande.Man skall ha rätt att dra av det sparade beloppet, dockmaximerat till av inkomsten intill ett sparbelopp av omåret, med andra ord ett avdrag vid taxeringen med högst . Riksdagenhar avvisat en rad motioner med krav på ökade sparavdrag.Utskottet har inte funnit alt del krav som framförts i motionen 1903, omsparavdrag för bostadssparande, har större fog för sig än de tidigare avvisadesparavdragen. Reservationentar också upp kravet om ell tidsbegränsat egnahemsavdrag förreparationskostnader. Utskottsmajoriteten, som biträder upp- fattningen att dennuvarande bostadsbeskattningen innebär fördelar för villaägarna, kan inleacceptera förslag som innebär ytleriigare förmåner för dessa. Utskottethar vidare haft att behandla den del av moiionen 1908 från vpk som hänvisatstill skatteutskottet. I denna del av motionen hemställs att skalluttala sig för att avdragsrätten för skuldräntor på villor begränsas till ettsammanlagt skuldbelopp av samt att frågan om ett slopande avskuldränteavdraget blir föremål för utredning. Utskottethar avvisat motionskravet med hänvisning till att det snarare är intäktssidansom bör uppmärksammas om man vill söka komma till rätta med nuvarande bristerinom villabeskattningen. Till detta kommer att om man, som föreslås ipropositionen 150, via långivningen sänker räntekostnaderna, så fär integäldränleavdragen inom villabeskattningen samma betydelse som de har förnärvarande. Yrkandet,att frågan om ett helt slopande av ränteavdraget blir föremål för utredning,har utskottet inte heller kunnat biträda. har att se överskatteavdragen. Vi får väl anledning att diskutera avdragsrätten iskattesystemet när utredningen kommer med sina överväganden. Utskottethar vidare haft att behandla två motioner, 367 och 615, som aktualiseratbeskattningsformerna för en gemensamt ägd ivåfamiljsvilla och avdragsreglernastillämpning vid reparationer i s. k. andelshus. Utskottet hänvisar till atl dei motionerna upptagna problemen kommer atl behandlas av bostadsskattekommitténi dess fortsatta arbete och att därför syftet med motionerna torde varatillgodosett. Med det anförda ber jag att fä yrka bifall till skatleul-skolielshemställan i belänkandet nr 56. Riktlinjer för bostadspolitiken m. m. I enlighet med den uppdelning som vi bland civilutskoitetscenlerledamöter har gjort av det omfattande betänkandet nr 36 har jag föravsikt att i mitt anförande uppehålla mig vid byggandets omfattning ochinriktning och något vid boendemiljön. Målsättningenatt bygga 1 miljon lägenheter var ju en ambitiös satsning i svenskbostadspolitik. Förverkligandet av miljöprogrammet har inneburit måluppfyllelseså till vida att vi nu i stort sett har byggt bort bostadsbristen, i varje fallom man mäter den med hänsyn till dagens marknadsbild. Enannan målsättning från 1960-ialet var att alla skulle erbjudas tillräckligtstora och välutrustade lägenheter. Därvidlag har vi en bit kvar till målet,varför det finns utrymme för ett fortsatt nettotillskotl av bosläder. Hur storden framtida produktionen bör vara är emellertid en öppen fråga. Ävendepartemenischefen säger i propositionen att alla anlaganden härom måste bliosäkra. Dock anger han ett troligt byggande av 70 000 - 80 000 lägenheter perår i medeltal till 1980. Men det innebär, säger han, ett lägre byggande denärmaste åren, och den uppfattningen Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. grundar han på kommunernasbostadsbyggnadsprogram för de åren. Men det måste då innebära etl högrebyggande mot slutet av 1970-lalet. Den senare bedömningen är ännu mindreunderbyggd än den förra, varför del väl mera är fråga om en gissning än om enprognos. Avfiera skäl är det viktigt atl vi har ett jämnt byggande över tiden. Ett skäl äratt vi kan hålla vår totala byggpoteniiaL vid en tillräckligt hög nivå för attmöta en utveckling med ökande efterfrågan. Om vi låter byggandet sjunka alltförlågt, finns risk att arbetskraften går till den fasta industrin, en utvecklingsom jag tror redan är på gång i viss omfattning. Till detta har bidragit desenaste årens låglönesatsningar, som har gjort denna industri betydligt merlöneattraktiv .