prot · FX09133 · 1974-12-31 00:00:00 — Motdenna bakgrund och av vad jag lidigare sagl framgår all ulskolls-majoritdeninte är beredd att föreslå att fatta beslut om vad skalleulredningenskall syssla med, utan man bör överlåta åt ulredningen själv alt lolka sinadirekliv eller bestämma sig för de nya frågor som ulredningen önskar ta upp. Jaghar förul nämnl all vi lidigare har haft s. k. lollsituation omindexregleringen av skallesystemet. I reservaiionen 21 återkommer vårens frågaom differentierade arbetsgivaravgifter alltefter företagens bärkraft. Som jagockså förul sagl kan jag inte tillmäta dagens beslut någol större värde, menlåt mig ändå erinra om hur hopplöst det begärda utredningsuppdraget skullevara. Vad är exempelvis bärkraft? Är det nettovinsten? Vem skall bestämma omen avskrivning är berättigad eller inte? Hur gör man med hopsamlade vinster somså småningom blir handelsvara? Öch om det är fråga om en omväxling av lönertill arbetsgivaravgifter eller tvärtom, som man tror i en reservaiion avcenterpartiets Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. ledamöter, skall dä löntagarnata ut högre löner av de arbelsgivare som lyckats få en lägre arbetsgivaravgift?Jag vel act invändningen mol milt resonemang kommer alt bli att del är jusldessa problem som en utredning skall klara av. För min del lycker jag dock bör ge utredningar en någorlunda rimlig chans atl klara av sina uppdrag,men det gör man inte i del här fälld. Ulskoiielhar enhälligi siällt sig bakom proposiiionens förslag all s. k. egenavgift inteskall ulgå på de första av årsinkomsten. En del ledamöter iutskottet har väl gjort detla lilel motvilligt - och det kanske jag också hargjort - då en sådan här befrielse från arbelsgivaravgiften inte är särskilträttvis företagare emellan. Man kan dock lill nöds acceplera lösningen avprakliska skäl. Dels blir del lättare all hanlera små inkomster av sådan artatt de är gränsfall mellan fiänste-inkomsl och inkomst av rörelse, delstillgodoses kravei från egenföreiagarna alt slippa belala arbetsgivaravgiftför de inkomster som kanske i själva verket varit kapitalinkomster.Utskoitsmajoriieien, gjort små medgivanden i den senare frågan,anser nu all kraven är tillgodosedda, varför man inte längre har någol lillövers för de yrkanden som framställts i betänkandets sista reservaiion. Tillslul, herr talman, vill jag någol beröra vpk-motionen, som inte har kunnalföljas upp med någon reservation, då partiet saknar ordinarie ledamot iutskottet. Enligt överenskommelse skall vpk:s motion ses som en helhet, därhuvudvikten ligger vid slopad moms på livsmedel i stället för ändringar iskatteskalan. Då en sådan åtgärd innebär större skattebortfall föreslåshöjningar av bolagsskatten och höjningar av progressionen genom ändradeskatteskalor och avlrappning av del s. k. äkla-makeavdragd, så alt della inteulgår i höga inkomstlagen. Enligl utskottets beräkningar uppslår ändå på dessairansaklioner ett underskoll på ca för statskassan. Delskall dock erkännas att del frän vpk:s sida uttalats att man är beredd att höjaandra kapitalskatter för all la in dessa pengar. Dessutom kommer huvudparten avde 800 miljonerna kommuner och landsling lill godo genom all de slipper erläggaarbetsgivaravgifter. Skatteutskottetkan inte dela motionärernas uppfattning att en sådan ålgärd som slopande avmat-momsen nu skulle vara ofarlig och att kontrolltekniska och administrativaskäl skulle vara betydelselösa. Ulskollets majoritet vidhåller uppfallningenalt syslemet med nolllaxa eller en sänkning av taxan för vissa varuslaginbjuder lill skatteflykt. Utskottet har lidigare rekommenderat all matprisernaskall sältas ned via subventioner, om man särskilt önskar gynna den seklorn. Såhar också gjoris, och den statliga subvenlioneringen av baslivsmedel uppgår nutill näslan hälften av hela skatteintäklen från mervärdeskallen på matvaror.Del belyder atl man prakliskl tagel betalar lillbaka hela skallen på de meslbetydelsefulla livsmedlen och att en ytterligare befrielse i hög grad skullegynna andra än låginkomsttagare. är vpk medvetet om', varför man föreslårskärpt marginaleffekt i skatteskalorna. Dålindringen av marginaleffekterna var ett av motiven för hela skatteomläggningen,är del ganska naturiigl all utskottet inte kunnal ansluta sig lill del paketsom presenterats i motionen 1891. Meddet sagda ber jag, herr talman, att få yrka bifall till alla de förslag ibetänkande nr 54 som skatteutskottets majoritet slår bakom. HenMAGNUSSON i (m) kort genmäle: började sitt anförande med alt beklaga del jämviklslägevi har i med 175 socialisler mol 175 icke-socialisler.Han visade med några exempel vilka ulom-ordeniliga besvärtighder della skapar.Vissl kan vi vara överens om atl jämviktsläget medför en hel del problem. Delär nalurliglvis ell problem all sina vid regeringsmaklen med 41 ä 42 proceni avsvenska folkel bakom sig. Men det innebär också problem för oppositionen. Förnärvarande skriver t. ex. regeringen diktatoriskt direkliven lill alla våra utredningar.Utredningsväsendet har stor belydelse i vårt land, och av den anledningen ärdet också ulomordenlligl vikligl all oppositionen får möjligheler all påverkade direkliv som skrivs. Del lycker jag inie är fel, alldenslund de båda blockeni dag är exakl lika siora. Jagförslår inie varför man klagar över delta läge. Det finns ett mycket enkell säuall lösa problemel, nämligen all regeringen besluiar sig för all återigen frågasvenska folket hur riksdag skall vara sam-mansall för att den skallvara funktionsduglig. Det är enkelt alt göra det genom eu nyval. Sedanlar upp problemel med de indexreglerade skalleskalorna. Hanmenar all i elt inflationisliski läge måste staten ha mera inkomster, och avden anledningen måsle man ha kvar del nuvarande systemet, som innebär allskatterna ökar automatiskt. Ja, i varie in-fiationisiiski läge måste alla hamera inkomster - staten, kommunerna, landstingen och framför alll de enskildamänniskorna. Men vad är det som inträffar här? Även slalen kommer all öka sinainkomster i dt inflationisliski läge, men utöver det kommer staten ocksåsamtidigt -på grund av kombinalionen med den progressiva skalleskalan - alllillföras ett extra slorl inkomsilillskoll, vilket däremol varken landslingeller kommuner eller enskilda människor har möjlighet att åstadkomma, ulan delblir i slällel de som kommer all få belala kosinaderna. Del är della som vi harreagerat mol och sagl, atl del är nödvändigl att i stället införa ett system somkommer att reglera detta förhållande. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Hen MUNDEBO (fp) kongenmäle: Jag vill kommentera bara en punkt i anförande, nämligendel räll långa avsnitt som rörde inflaiionsskydd i skatlesystemd. Det handladelill en mindre del om frågan i sak och mera om den formella hanteringen iutskott och kammare. menade all hälften av ulskotlels ochkammarens ledamöler inie kände sin ansvar, all de var glada över all sänkariksdagens anseende elc. Sänkning av inkomstskatten, m. m. Delär en orällvis anklagelse. Vi är medvetna om all man bör söka undvikalottdragningar i frägor som föruibehandlals, men vi har ändå all vimåste nu - inte i en moiion väckt näsla är och evenlue,lll behandladi kammaren - ge vår mening lill känna. 1972 årsskalleuiredning måste pä allvar la itu med arbelel på en mera permanenlskattereform. Därför bör del redan nu klargöras, om frågan om inflaiionsskyddfår behandlas i den ulredningen. Delär rikligl alt skallereform inte skulle ha fäll dd ulseende den harenbart genom ett infiaiionsskydd i skallesyslemel; reformen är alltföromfattande för det, och ell inflationsskydd är ju inte det enda inslaget i deskattereformer som vi måste ha. Men man skulle genom ell inflationsskydd kunnakomma ifrån all inflationen automatiskt leder till siörre skalieullag. Del ärregering och riksdag som skall beslula om skallerna och om hur myckel pengarsamhällel skall få lill de ulgifler som finns. Viiror all kan gå lill beslui med ell bevaral anseende. Vi Iror ocksåall finansminislern skall kunna skriva lilläggsdirekliv med ell bevaralanseende. () kortgenmäle: ullryckle sin förvåning över all ell och samma parti delskan ullala all man ville ha en låginkomsiprofil på del kommandeskatleomläggningsförslagel, dels kan framföra krav på en indexreglering. Dellycks som om skulle ha förslagei färdigt lill hur enindexreglering skall utformas. Vad vi sagl i vår reservaiion är all vi anserall skalleutredning bör kunna ulreda möjlighelerna alt införa ellskattesystem med inbyggda bestämmelser som anpassar skalleullagel lill elloförändrat penningvärde. Jag bedömer del på del sällel, all man kan göra enindexreglering av vissa delar av skallesyslemel, så all man får en ganskalillfredsslällande uiformning. Huruvida detta är riktigt eller ej menar jag att1972 års skalleuiredning skall fä möjlighet all pröva; vad vi har begärt här ären uiredning för all försöka få frågan klarlagd. Jagnoterar med lillfredsslällelse atl ullalar en viss oro försyslemei med arbdsgivaravgifier. Del är bara all beklaga all inie är, när del förelåg ell alternativ för all läcka utgifterna i samband medjusteringarna av skatteskalorna, är beredd all pröva elt nytt system som inteskulle höja arbelsgivaravgiften. HerrWärnberg ansåg atl vårt förslag lill omläggning av elenergiavgiften varinlressanl. Del förslagei är också ell försök alt undvika atl de arbetskraftsintensivaföretagen drabbas på elt, som vi ser del, orällvisi säll. Mankan nalurtiglvis diskuiera om bolagsskallen är rällvis eller inie. Minuppfattning är att den del av vinslen som investeras i föreiagel skaparförulsiillningar för bällre produklionsresultal i framliden och därmed bättreunderlag för en allmän siandardsiegring. vara mån om all skapadessa förutsättningar. Alt regeringen själv också har ansett detta visas av deextra investeringsavdrag som vi har haft under en det av t970-lalei. En vinslär ju ell ulslag av ökad lönsamhet, och när man tvingas'skapa nya inkomstkällorfår man försöka ta av den vinslen. Belräffandevårt krav på en progressiv bolagsskatt sade jag all det är svårt atl utformaelt sådani syslem. Men jag framhöll också all vi måsle få ett rättvisare syslemför att ta ut bolagsskatt. Avvad jag redan har sagt om arbetsgivaravgiften framgår all nu känner även socialdemokraternaen viss oro för dess konsekvenser. Vad vi från cenlern har begärt är enuiredning, och jag anser all den skulle vara värdefull för all klarlägga vilkakonsekvenser och vilken belaslning arbelsgivaravgiften medför för förelag avolika slag. Sänkningav inkomstskatten, m. m. HenBERNDTSON (vpk) kort genmäle: säger all redovisade nettovinster inte är krilerier förvinslbeskallning. Man får emellertid inie glömma all vpk vid fiera lillfällenhar kravi en särskild uiredning om alla former av skattefusk och skatteflykt. Belräffandelalel om all vpk-förslagd innebär en skärpning av mar-ginalskalierna vill jagpåpeka all del i så fall gäller myckel höga inkomsler, och del irodde jag inieall skulle rikla någon invändning mol. HerrWärnberg anför alt ell slopande av malmomsen skulle gynna andra grupper än demsom bäsl behöver gynnas. Jag är lika förvånad varie gång jag hör dellaargumenl. Med samma logik skulle man ju kunna säga all prisslegringar ärangelägna. Alla prishöjningar och höga malpriser missgynnar i förslå handmänniskor med låga inkomsler, barnfamiljer och pensionärer - alla dem som fåranvända siörre delen av inkomsierna lill livsmedel. slopande av malmomsenmenar vi därför är den för dessa grupper bäsla skallepoliliska reformen. När ulskollet som skäl för all avvisa vpk-kravel omslopad livsmedelsmoms hävdar atl subventionerna i vissa fall medför siörresänkningar än slopad moms vill jag fråga : Hur många varor gällerdet? Hur slor del av livsmedelskonsumlionen omfattas av dessa subventioner? skrivning skall ha någon mening måste det ges besked på dessafrågor. Jag vill också be lala om hur många länder som inte hardifferentierad moms med lägre procentsats på livsmedel. Om ulskollets tal omerfarenheler från företagna resor skall ha någon mening krävs besked också påden punklen. Det som är möjligi i andra länder bör vara möjligi också i vårtland. Hen () kortgenmäle: Jag iror all i någol har missförslåll mig. Jag harinte alls klagat på att oppositionen vill ha någol all säga lill om när delgäller direkliven till ulredningen - oppositionen är i sin Sänkningav inkomstskatten, m. m. fulla rätt att motionerahärom. Vad jag har anmärkt på är att den gör det två gånger om årel, och delkanske blir fiera gånger om årel - vad vel jag. Om dessa lotlsiiualioner kommeralt gä emot varandra, så mäste regeringen känna sig oförhindrad att inte brysig om dem. Då visar att den inte vel vad den vill. Vad jag helaliden klagat över är atl man inte nöjer sig med all lolla en gäng om årel ivarie fråga och på så säll markera sin insiällning. Annars riskerar riksdagenall även regeringsparlid går lill en molallack och böriar lolla. Del kan bli såall man förlorar lollningen i en fråga som man en gång har vunnil. Så har vihiliills inie velal göra, för jag anser all del är ell missbruk av densilualion vi har . Jaglog i räll krafiigl när jag lalade om infiaiionen och då inte bara mol meraformella ling. Jag anser hell enkell atl ell inflaiionsskydd, i form avindexreglerade skalleskalor, skulle molverka sirävandena all hindrainflationen. Hur menar ni som önskar ell inflaiionsskydd alt del skallutarbetas om inte indexregleringarna som finns skall följas? 1den skalleomläggning vi häller på all besluta om höjs skallen för enperson med en inkomst på . Om vi i slällel hade haft dl index,som måsle vara byggt på konsumtionsprisindex eller någonting sådani, skulledenne inkomsttagare ha fält en skallelindring på 10 i slälletför en höjning på 2 000. Indexreglering verkar på del sällel. En indexregleringhar en höginkomslprofil. Om nu indexregleringarna skall sällas ur spel över 50000, 100 000 eller inkomsi, är del inie myckel medindexregleringar. Då måsle ändå frågan varje gång den kommer upp här iriksdagen las under omprövning såsom vi gör . Därför fyllerindexregleringen inie någon siörre uppgift. Sedankom man här in pä vinsten i förelagen och ansåg all den måsle vara ellkriterium på ell bärkraftigt företag. Jag anser all del är fel. Vinsl i förelagtrollas hell enkelt bort om del gäller fåmansbolag. Anlingen las pengarna ul iform av lön eller pä något annat sätt. Del finns många andra säu atl välja på.Därför är inte vinsl i ett aktiebolag kriteriet på om föreiagel är bärkraftigt,har ökad lönsamhet eller någonting sådant. Tillherr skulle jag vilja säga alt värt skäl till all inte vilja slopamatmomsen är tekniskt. Jag tror inte atl del går all klara en av-skiljning avden seklorn från den övriga. När vi har varit ule i andra länder och undersöktmomsfrågan, har vi fält den uppfallningen all de som har differentieradeskaller självklart får finna sig i elt och annal svinn. Dd vill vi inte görahär i landel. Jagskall fortsätta all bemöta inlägg litet senare i debatten. () kortgenmäle: frågar hur vi menar alt systemet med inflationsskyddskall utarbetas. Del är ju jusl den saken som skalleulredningen skall funderaöver. Alt överväga olika lekniska lösningar bru- kar vara slalliga utredningarsuppgift. Men vi får inte ens skicka frågan lill skalleulredningen. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: slog lill reträtt när det gällde kritiken motoppositionen för att vi kräver ändringar i direktiv till utredningar. Om mankräver dl hänsynslagande från oppositionen är det klart alt vi på alla säll kanlillmölesgå ell sådani. Men del borde då rimligen också krävas all regeringenvisar siörre hänsyn när den skriver sina direktiv till utredningarna och tarlitet mera hänsyn till vad oppositionen framfört i sina molioner, speciellt medhänsyn lill del jämviklsläge som vi har. Om kan fåregeringen all göra del i fortsätlningen, är jag ganska övertygad om all viockså kan resonera om sådana tekniska detaljer som dem han förde in i debatteni sitt senaste anförande. HerrWärnberg och jag är lydligen överens när del gäller arbdsgi-varavgifierna. Jagiror också all, om man höjer arbelsgivaravgiflerna på del sätt som dennaproposiiion innebär, del alldeles säkert kommer all leda lill prisförhöjningar.Jag tror inte att det blir möjligt att åsladkomma del hänsynslagande somerfordras när del gäller kostnadsläget i framliden, ulan det kommer alldelessäkert alt påverkas av dåvarande förhållanden. säger all vi inieskall ha dagens skalteskalor 1980. Del hoppas jag innerligt atl vi inte skattha, men vad vi varnade för i vår reservation och vår moiion var atl om manskärper margi-nalbeskaltningen i mellaninkomsllägena och strax ovan på ell sådanisäll som sker vid varie skatleomläggning, kommer man lill sist ien omöjlig silualion. Vi kan i alla fatt inie mena atl de höjningar av löner på90 000 och , och även därulöver, som l.ex. slalen och samhälletbetalar ut skall las lillbaka lill . Det kan inte vara avsikten ochdel förmodar jag all varken eller någon annan menar all man skallgöra. Del är därför nödvändigl all få en ändring. Sedanpåstår att och jag skulle vara ansvarslösaeftersom vi inie är med och beialar räkningen. Vi beialar räkningen försjukförsäkringsavgiftens överförande från de enskilda människorna tillförelagen, sedan är vi inte med längre. Men, , delta berör juframtiden. Vi har krävt besparingar och jag är övertygad om au hela dennariksdag i fortsättningen kommer alt få vara med om besparingar på budgeten föratt man skall få det hela att gå ihop. Vi får diskutera olika möjligheler närbudgeten presenteras. Då får vi också lägga fram våraförslag liksom regeringen lägger fram sina. Sänkning av inkomstskatten, m. m. Hen JOSEFSON (c) kortgenmäle: Vi har begärt en utredning belräffande indexregleringen. Som jag serdet finns del möjligheler all ulforma dl syslem som inie 7 protokoll 1974. Sänkningav inkomstskatten, m. m. lolall anknyler lillkonsumenlprisindex. Jag skall inie gå in på della ulan del är, som sade, ulredningens sak alt ta sig an denna uppgift om ger denrätt atl göra del. Tvisten gäller framför alll huruvida skatieulredningen skallha rätt all la upp denna fråga eller inte. har ulredningen intemöjlighet alt la upp frågan, även om den skulle finna en framkomlig väg altlösa problemel. Närdel sedan gäller vinslbeskallning av bolagen säger alt man kan taul vinsten pä olika säll. Jag menar all den del som slannar i förelagd skallman vara mån om, den innebär en slimulans av förelagets utveckling. Om mandäremol lar ul vinsten som lön beskattas denna efler den progressivaskalleskalan och på del sällel drabbas den av en ganska hög beskattning. Jaganser all del finns siarka skäl, inie minsl mol bakgrund av det resonemang somförs i reservaiionen, all verkligen försöka atl i siörre ulslräckning läggaskallen där del verkligen finns en vinst och en bärkraft. Ingen kan förneka audet förelag som redovisar en slor vinsl också har möjligheler all bära ensiörre andel av kosinaderna för värt samhälle. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle: ser svårighder i all fastställa vad som är livsmedel, omman skulle befria livsmedel från mervärdeskall, men jag har svårt alt förslåalt del skulle vara ell oöverkomligt problem. Vad som är livsmedel fastställs ien rad andra sammanhang både när man studerar prisutveckling och myckel annal.Vi har för övrigt i våra motioner preciserat vad vi anser vara sådana livsmedelsom skulle undantas från beskallning. HerrWärnberg säger atl skälen för avstyrkandet är lekniska. Det skulle bli svinn,hävdar han. Jag upplever detta som elt nyll argument och eftersom komma igen med ytterligare kommentarer lill vår moiion skulle jag varainiresserad av all han förklarade på vilket säu della svinn skulle uppslå. Lål mig slulligen säga alt avskrivningsreglerna förbolagen nalurliglvis måsle ändras. Del är ell krav som vi från vpk vid fleralillfällen har framfört. Hen () kortgenmäle: Låt mig börja med och säga all jag har inga som helslsvårighder all faslsiälla vad som är malvaror eller inte matvaror. Däremol trorjag atl det kommer alt uppslå rätt stora svårigheter för dem som skall ta utde olika skatterna, inte därför all de inte vel skillnaden, ulan därför all delkommer all säljas myckel annal som malvaror. Del är andemeningen i vad jagsagl om svinn. Såvill jag upplysa om atl de livsmedel som har subventioner som molsvararmalmomsen är de s. k. lunga livsmedlen, som vi har prisslopp på. För övriglslår del i vpk:s egen moiion all allteftersom inkomsten siiger ökarkonsumtionen av matvaror, kanske 1. o. m. dyrare malvaror. Skatielätlnaden ikronor räknal siiger då med inkomslen, och därför vill vpk ha en skalleskärpningpå andra håll för all kompensera della. Vi talar om helt olika ling när jag säger all nihäller på all fördärva anseende. Jag har aldrig förmenat er attverka för att regeringens olika direktiv skall se ut på del ena eller andrasätlel. Vad jag lycker är fel är all ni, när ni får avslag, kommer lillbaka envecka, eller en månad senare med ell nytt förslag i förhoppning att niförr eller senare skall vinna en lolining. Så kan man inte hålla på därför alldå fördärvar man anseende. Vi har aldrig gjort någon sådanmolallack om vi förlorat en lolining. Jaghävdar fortfarande all moderaia samlingsparliei inie vill belala nolan för dedirekia skallesänkningarna på skalleskalorna. Del fallas t 800miljoner kronor och yllertigare den dag avdragsrällen försjukförsäkringsavgiften skall beialas. Vadär egeniligen en indexreglering värd, , om den inie skall bygga påde index vi i verklighelen har? Skall vi hilla på en indexreglering som ärolika för den som Ijänar 200 000, 100 000 och ? En indexregleringmåsle väl ta hänsyn lill penningvärdeförändringen, och den måsle vara lika föralla inkomsttagare. Gör man inte så är en indexregtering ingeniing värd. Dåivingas man all göra om den varie år. I sä falt kan vi lika gärna ha denordning som vi har . Sänkningav inkomstskatten, m. m. Herrlalmannen anmälde au i anhållii atl lill protokollet fåantecknat atl han inte ägde räll lill yllertigare replik. Hen (): I ell anförande för någon vecka sedan gjorde fru iredje vice lalmannenNeUelbrandi gällande, all dagens prisstegringar drabbar medborgarna och inteminsl läginkomsllagarna härdare än skallerna. Jagskall inie försöka gradera vilkel som är värst, prisstegringar ellerskallehöjningar. Den ena föreleelsen är ju delvis en följd av den andra. Menvad som är väseniligi, dd är alt politiken nu hell inriktas pä atl fåprisstegringarna under koniroll. Infialionär ell samhällsonl. Den slår hårdare moi den fallige än moi den rike.Pensionären och småspararen är särskill ulsalla. ger ränlan inieersällning för kapitalförstöringen. Ränlan beskallas dessulom. Flera årssparande kan älas upp av ett enda års inflation. De stora kapitalägarna, somhar sina pengar placerade i fasligheter och värdepapper, de klarar sig nog. Menden vanlige medborgaren - våra svenska familjer - upplever hurlevnadsstandarden nära nog automatiskt urholkas. Variemånad kan svenska husmödrar konstatera hur pengarna i börsen eller plånbokenförlorar i värde. Hushållens vanliga förbrukningsartiklar. Sänkning av inkomstskatten, m. m. näslan allt del som vidagligen rör oss med, och den stora klump som hyrorna ulgör ökar oavbrutet. Infiaiionenhar en egen inneboende dynamik. Den förökar sig själv. Prisslegringsvågenskapar ingei molslånd mot nya prisslegringar. Däremol skapar den ett naturiiglbehov hos alla som drabbas därav all försöka skydda sig, all kompensera sig,genom höjda löner eller nya och ökade subvenlioner. Menhöjda löner som skall läcka de prisslegringar som redan inträffal eller som manförväntar sig skall komma näsla är späder ytlerligare på kostnadsutvecklingen.Lönehöjningar som ligger över produklivitdsul-vecklingen i samhällel slår lillbakamot hela samhällel. Inflationen blir baravärre. 1 sin lur utlöser della nya kompensationskrav, som ger inflalionshjuletännu snabbare rotation. "Ingeniingkan mera effekiivi bygga upp en fortsalt rullande infiation än tendensen ilönerörelserna alt kompensera sig också för väntade penningvärdeförsämringar"- har framhållit.