prot · FX0990 · 1974-12-31 00:00:00 — Enligt förslaget kommer sjukförsäkringskostnaderna att ökamed , som patientavgifterna beräknas minska med 23miljoner kronor. På köpet får man minskat administrativt krångel genom attpatienterna i långt mindre utsträckning behöver besöka föråterbäringen. Vad som är allvarligast i den här frågan är enligt minuppfattning att man gör det svårare för de offentliganställda läkarna att påfritid utöva sin gärning. Först och främst tycker jag att det är principielltalldeles felaktigt att samhället skall bestämma över vad läkarna skall fä göraoch inte göra på sin fritid. Det strider enligt min uppfattning mot demänskliga rättigheterna. Dessutom är det till stor nackdel för de mångamänniskor som har långt till en vårdcentral eller en provinsialläkare.Landstingens principiella program är att det skall finnas minst envårdcentral i varje storkommun, men innan det programmet är förverkligat - ochäven sedan det har blivit förverkligat - finns det hundratusentals människorsom har långt till en vårdcentral eller en flerläkarstation, i all synnerhetsom provinsialläkartjänsterna tenderar att dras in i takt med byggandet avvårdcentralerna. För dessa många människor är det bra att på kvällstid och påhelger kunna anlita en fritidspraktiker på den egna hemorten, en praktiker somofta blir en husläkare för patientema och som de har förtroende för. Ersättningsregler för läkarvård hos privatpraktiserandeläkare m m. Sedan har vi också kostnadsaspekten. Enligt SPRLsutredning kostade 1970 ett besök hos en privatläkare , medanmotsvarande kostnad för en offentliganställd läkare var . Enligt sammakälla kostade ett specialistbesök på ett läkarhus 1973, medan ettbesök hos en specialistläkare enligt landstingens utomlänsavtal kostade 160kronor. Det är alltså en väsentlig skillnad när det gäller den totala kostnaden. Socialdemokraterna har en i mitt tycke egendomlig övertropå att allt skall ske i samhällets regi. Det har talats mycketom socialistisk klåfingrighet när det gäller beskattning av kungahuset. Jagtycker att det påståendet också täcker hur man här behandlar deoffentliganställda läkamas fritidspraktik. talade om att taxesystemet var uppdelat påtre oUka nivåer; 20, 25 och . Jag tror att det är mycket olyckligtdärför att den vårdsökande allmänheten lätt kan få för sig att30-kronorsläkaren är duktigare än 20-kronorsläkaren, och det kan juinte vara meningen. Tolvkronan gäller för aUa slags besök, även om de verkligakostnaderna varierar avsevärt. Det hade enligt min uppfattning varit lyckligastom det för patienter som besöker dessa läkare hade varit en enhetlig taxa. Dehögre kostnader som beror på dyrare investeringar m. m. borde i ställetutjämnas över . i oroade sig över en ökadprivatisering och förordade etableringskontroll. Den finns kanske i bakgrundensom ett hot. a. har från sida ifrågasatts om inte ensådan kontroll blir erforderlig. Jag vill först säga att det naturiigtvis ärprincipiellt felaktigt med en etableringskontroll. Dessutom tror jag att manöverdrivit farhågorna för att de offentligtjänstgörande läkarna efter avsamhället betald utbildning skall hoppa av och öppna eget. Man har då dragitparalleller med hur militärflygarna efter att ha fått sin betalda utbildninghoppar över till privatflyget. Etableringen av en läkarpraktik medför så passstora investeringar att jag tror att farhågorna är överdrivna, när nu inteprivatpraktikerna, om de blir inlemmade i systemet, kommer att kunna tjäna likamycket pengar som de gjort tidigare. För de äldre privatpraktiserande läkarnaär ju ofta de här kostnaderna redan avskrivna. Jag yrkar bifall tiU reservationen 1 avherrar Ringaby och , Vid behandlingen i socialförsäkringsutskottetav ärendet angående ersättningsregler inom sjukförsäkringen för läkarvård hosprivatpraktiserande läkare har vi i utskottet varit eniga om principen ipropositionsförslaget. Men även om vi varit eniga om principen har det på endel punkter anmälts reservationer. I reservationen 1 har herrar Ringaby och Fridolfssonanmält en annan uppfattning än utskottsmajoriteten den har här ocksåunderstrukits av herrar Ringaby och i när detgäller de offentliganställda läkarnas med privatpraktik anslutning tillsjukförsäkringssystemet. 1 reservationen 2 av i herrHagberg i har här ytterligare understrukit denna reservation skisseras målsättningen och principen för fri sjukhusvård och läkarvård isamhällets regi. När det gäller de offentligt anställda läkarnas anslutningtill sjukförsäkringssystemet står det angivet i propositionen, vilket ocksåutskottsmajoriteten har tillstyrkt, att de har möjlighet att under entreårsperiod vara anslutna till systemet. Efter kommerläkarvårdsdelegationen att göra en omprövning av frågan huruvida systemetskall fortsätta eUer inte. Delegationens ställningstagande blir självfallet beroendeav hur det hela utvecklas. säger herrar Ringaby och att det ärorimligt att man från sida bestämmer över läkarnas"fritid". Jag kan inte förstå detta resonemang, för om läkarna äranställda vid en sjukvårdsinrättning där det finns aU nödvändig apparatur börden kunna användas av läkarna under vad vi kallar särskild arbetstid. Detinnebär inte att läkarna tvingas till detta, utan det blir en uppgörelse mellansjukvårdshuvudmannen och läkarna, I propositionen föreslås nämUgen, och det harutskottet tillstyrkt, att det bUr sjukvårdshuvudmännen som får avgöra huruvidaläkarens tjänster skall tas i anspråk utöver den ordinarie arbetstiden eller omhan skall få fortsätta med sin privatpraktik. Det kommer att bli beroende på delokala förhållandena inom varje område där sjukvårdshuvudmannen har attbestämma. I reservationen gör man enligt min mening en ganska allvarlig erinranmot de offentligt anställda läkarnas sätt att handlägga sina göromål, när manbefarar att den läkarvård som dessa läkare lämnar inte är av samma godakvalitet som de privatpraktiserande läkarnas. Jag tror att det är helt orimligtatt påstå något sådant. Jag är övertygad om att dessa läkare här liksom vid sinövriga yrkesutövning gör en mycket god insats. talade också ombesöksfrekvensen, I propositionen sägs, vilket utskottet har tillstyrkt, att deläkarbesök som överstiger ett antal av 3 000 per halvår inte kommer attersättas av sjukförsäkringskassan. Det är självklart att läkaren får behålladen del som patienten själv betalar. Enligt utskottsmajoritetens skrivningfinns det inte någon anledning att nu ta upp denna fråga till diskussion, utandessa taxefrågor får bli föremål för prövning av läkarvårdsdelegationen när manvunnit litet mer erfarenhet. I reservationen 2 uttalar sig i , somjag nämnde inledningsvis, för ett större engagemang från samhällets sida. av de punkter som är angivna i reservationen är emellertid redan genomfördaeller håller på att genomföras. Jag vill bara nämna att man i reservationenföreslår att uttalar sig för en förstärkt utbyggnad av den offentligaöppna vården genom inrättandet av fler heltids- men även deltidstjänster. Detär en fråga som är under diskussion, och sjukvårdshuvudmännen genomför ocksåen sådan förstärkning efter hand som det utbildas läkare som kan sättas in iverksamheten. Man vill också att hos regeringen hemställer omförslag rörande formen och omfattningen av ett statligt stimulansbidrag tillhuvudmännen. Jag tror inte att detta är nödvändigt i dagens läge, eftersomsamtliga landsting antingen har genomfört eller håller på att Ersättningsregler för läkarvård hos privatpraktiserandeläkare nu m. Ersättningsregler för läkarvård hos privatpraktiserandeläkare m. m. genomföraen ny sjukvårdsplan, som är helt inriktad på att förstärka den öppnaläkarvården. Också detta genomförs i takt med det antal läkare som man lyckasengagera. Vidare har läkarvårdsdelegation sagtatt tilldelningen av läkartjänster skall ske framför allt till de offentligainrättningarna. Om det skulle visa sig att man inte lyckas med detta utan detskulle bli, som i befarar, en överströmning av läkaretill den privata läkarvården, får man självfallet överväga enetableringskontroll för att tillförsäkra de offentliga institutionerna detantal läkare som är nödvändigt. Jag ber med det anförda, herr talman, att fä yrka bifalltUl utskottets hemställan på alla punkter. Det är kanske inte så mycket mer atttillägga. Jag vUl bara göra ett ytterligare klarläggande för att det inte skallkvarstå några missförstånd. i säger att det lät som om vimenade att de privatpraktiserande läkarna skulle göra ett bättre arbete än deoffentUganställda, Det är självfaUet inte så. Ingen av oss önskar på något sättklassificera läkarna. Det är tvärtom ofta, , fråga om sammapersoner. I detta fall är det samma personer som är offentligt anställda ochprivatpraktiserande. Det är snarare så att de offentligt anställda har enbättre apparatur och större möjligheter till mera omfattande undersökningar. Vad man däremot vinner på ett system där offentligtanställda tillåts vara privatpraktiker och tillhöra sjukförsäkringenär ju att det blir billigare för huvudmannen. Det utgår då ingenövertidsersättning. Det kostar inte att hålla apparaturen tillgänglig förläkarna, utan de sköter praktiken i sitt eget hem. Detta blir billigare församhället. Dessutom blir det en större spridning på läkarna, eftersom de intehela tiden behöver sitta på centralortens sjukhus utan kan ha mottagning påobekväm tid för människor som inte kan komma . Det är såvitt jag kanse betydande fördelar förknippade med en sådan ordning. Till i vill jag bara säga att det ärsynd att vpk av, som han sade, principiella skäl är emot"privatläkeri" över huvud taget. Det är farligt att vara alltförprincipiell, så att man går emot folkets intresse. Jag skulle nämligen tro attdet är en reform i folkets intresse att få ha ett sådant system. Det lär ocksåfinnas en SIFO-undersökning som bestyrker detta. Man får inte vara såprincipfast att man fastnar i ett system som är till nackdel för flertalet avpatienterna. i (m); Andra framstående företrädare försocialdemokratin har talat om vikten av att lyssna på rörelsen. Jag är inte såsäker på att man har lyssnat så.noga på rörelsen när det gäller de offentligtanställda läkarnas möjligheter att utöva fritidspraktik. En publiceradSIFO-undersökning visar att av de tillfrågade ansåg det vara ytterstviktigt att få komma tillbaka till samma läkare som man tidigare besökt. 69procent menade enligt undersökningen att det var lättare att få tid hosprivatpraktiker och att dessa hade m.era tid för patienterna än deoffentliganstäUda läkarna. Jag tror att vi behöver privatpraktikerna vid sidan om denutmärkta offentUga sjukvård vi har. Därför skall vi inte göra det svårare fördem som på sin fritid vill utöva läkarvård. Hade man haft målsättningen attdessa läkare skulle vila sig på sin fritid kunde jag möjligtvis förstå det, mendet står ju i propositionen att de som vill arbeta utöver den vanligaarbetstiden skaU få göra det efter hänvändelse till sjukvårdshuvudmannen. Socialdemokraterna hade i en av sina valrörelser på1960-talet som slogan Valfrihetens samhälle. Jag tycker inte att man i den härfrågan har levt som man lär. Ersättningsregler för läkarvård hos privatpraktiserandeläkare m. m. i (vpk): i halvhjärtade försvarför utskottet utmynnade i en anklagelse mot vår reservation; vi skulle anse deoffentliganstäUda läkarna vara sämre när de hade en privatpraktik. Men läserman innantill, kommer man fram till att vi anser att den offentligavårdkapaciteten minskar om läkarna tillåts att bedriva privatpraktik bredvid. Vi har den principiella synen att aU sjukhus- ochläkarvård skall bedrivas i offentlig regi. Det är samhället som skaU stå förden, och den skall vara fri. Det är en uppfattning som går stick i stäv motmoderaternas, och därför kan vi väl aldrig komma överens om denna principiellainställning. Vi menar att läkarvården i.samhällets regi skulle vara minst likabra som när den ligger i privata händer. i taladeockså om huvudmännens satsning på' utbyggnad. Men är allting så bra att det intebehövs någon mer satsning? Eller är utskottsmajoriteten och socialdemokratinnöjda med att det finns en stor mängd privatpraktiserande läkare och vill inteöverföra dem i offentlig tjänst? Något av detta måste vara , för det föreligger i varje faU ett starkt krav på vård. Eftersom vianser att den offentliga delen av sjukvården bör klara detta, menar vi att manbör bygga ut den och erbjuda de privatpraktiserande möjligheten att gå in ioffentlig tjänst. Nog har socialdemokratin lyssnat på rörelsen,i . Om vi tar del av de remissyttranden somåterges i anslutning till propositionen, finner vi där att sjukvårdshuvudmännen.Landstingsförbundet och , har tillstyrkt propositionen så somden föreligger. När det gäller de offentliganställda läkarnasprivatpraktik säger att många människor har uttalat enförhoppning om att kunna få fortsätta hos samma läkare. Jag delar helt denförhoppningen. Det är självfallet bäst för patienten om han får ha sammaläkare. Men jag kan inte finna att det här föreligger några skäl för att detinte skulle kunna gå. Om jag besöker en offentliganställd läkare på hans klinikoch sedan inte har tillfälle att göra återbesök annat än på ochläkaren Ersättningsregler för läkarvård hos privatpraktiserandeläkare nu nu då villanslå tid åt mig, har han ju övertidsersättning från sin sjukvårdshuvudman. Hanbehöver inte gå över tUl privattjänst för att kunna ta emot samma patient igen.Den delen av frågan behöver vi alltså knappast diskutera. Vården kommer attlöpa precis likadant som . Det har talats om att den teknisk-medicinska utvecklingengår dithän att det krävs allt större och bättre instrumentutrustning för attläkarna skall kunna ställa diagnoserna på ett riktigt sätt. Det talar välsnarast för att läkarna kan klara den saken bättre i den offentliga tjänsten ände har möjlighet att göra i den privata. Det måste bero på ett missförstånd när iBorlänge påstår att jag har beskyllt honom för att anse att deoffentliganställda läkarna under sin privatpraktik inte skulle vara likaomdömesgilla och Uka goda läkare som annars. Det sade jag inte till honom utani anslutning till reservationen av herrar Ringaby och , som klartuttalar farhågor för att de offentliganställda läkarna inte skulle kunna lämnasamma kvalificerade vård som de privatpraktiserande. Beträffande huvudmännens satsning, , är detklart, som jag sade tidigare, att man håller på med en mycket kraftig utbyggnadav den öppna läkarvården - både den somatiska och den psykiska. Den är inte färdigbyggdoch kommer kanske aldrig att bli färdigbyggd därför att det sker ständigaförändringar. Men ser vi tillbaka i tiden så skall vi finna vilken fantastiskutveckling som skett på detta område. Det är möjligt att man kommer därhän att manbedömer det vara möjligt och skäligt att ha en helt fri sjukhus- och läkarvård.Vi har emellertid i utskottet sagt att det inte finns någonanledning att diskutera den saken. i (m); Jag tycker att det är mycket upplysande närherr i säger att lyssna på rörelsen - det är Uka med attlyssna på vad och styrelser har sagt.Dessutom var åtminstone inte enhällig; där förelågen reservation. Men inte kan man kalla detta att lyssna på rörelsen i någonstörre omfattning. När det sedan gäller möjligheterna för patienten attbesöka en offentligt anställd läkare på dennes fritid så föreligger aUtjämt detgeografiska problemet, nämUgen att patienten då måste uppsöka kliniken. Dettakan medföra avsevärda svårigheter, det skall vi ha klart för oss. En del inlägg har gett mig anledning attbegära ordet för några korta kommentarer. Det nämndes av några av reservanterna att enSIFO-undersökning har publicerats beträffande allmänhetens inställningtill olika delar av lakar- och sjukvårdsutbudet i vårt samhälle. Jag har ocksåsett dessa tidningsuppgifter. bör vi alltid komma ihåg att alla dylika undersökningarär mer eller mindre avhängiga av hur man formulerar frågorna. För min deltycker jag att undersökningen understryker vikten av att vi fortsätterutbyggnaden av denöppna, decentraUserade sjukvärden. Målsättningen är ju att vi härigenom skallkunna få en bättre närsjukvård och en större kontinuitet mellan patienter ochläkare. SkaU vi kunna tUlmötesgå människornas berättigade krav på denna viktigapunkt, måste vi få ut läkarna i den öppna vården, och det är den linjen som vidriver tillsammans med sjukvårdshuvudmännen. Jag såg i den här undersökningen också en annan uppgiftsom jag tycker var nog så intressant. Enligt tidningsreferaten skulle man bL a.ha ställt en av frågorna ungefär så här; Om Ni skulle bli allvarligt sjuk, trorNi då det är en stor elller Uten risk att Ni inte får en fullgod sjukvård?Svaren är mycket intressanta. tror på ingen risk och trorpå en liten risk, medan anser att det är stor risk och ärtveksamma. Detta understryker den stora allmänhetens tilltro till den svenskasjukvården som den är uppbyggd och som den fungerar, framför allt genomsamhällets insatser. Utöver detta skulle jag, herr talman, vilja understryka ensak. Vi befinner oss mitt uppe i ett stort och omfattande utbyggnadsarbete inomden svenska sjukvården. Målsättningen är klar det vill jag säga till herrHagberg i - nämligen att steg för steg bygga ut den öppna,decentraUserade sjukvården. och tillkommer 60 nya läkarstationer.Därtill kommer de instrument samhället har skaffat sig för att kunna kanaliseraläkare tUl de viktiga uppgifter som väntar ute på fältet. Vi har sannerligen klara målsättningar förden svenska sjukvården. Och eftersom tog upp frågan om tolvkronanvill jag parentetiskt säga: Glöm inte bort att via försäkringen betalarsamhället för varje besök i öppenvård inom den av samhället bedrivnasjukvården. Den reform' vi diskuterar är viktig, och den kommersäkerligen att ha stor betydelse från många synpunkter. Jag har redan tidigaresagt att den innebär och jag upprepar det - en allmän anslutning avprivatpraktiserande läkare till ett sjukförsäkringssystem med taxebindning avläkarna och med enhetliga avgifter för patienterna. Reformen betyder att ävenprivatpraktiserande läkare nu kommer att arbeta inom ett av samhälletkontrollerat system. Därför vill jag till allra sist, herr talman, säga att detär tillfredsställande att utskottet med så stor anslutning har ställt sig bakompropositionen. Det är ju bara moderater och kommunister som återfinns påreservanternas sida. Ersättningsregler för läkarvård hos privatpraktiserandeläkare nu m. HerrKARLSSON i (s): När jag nämnde , i , gjorde jag det därför attde är de tunga remissinstanserna och skall tillmätas den största betydelse idetta sammanhang. Men vi kan räkna upp flera av remissinstanserna blandlöntagarorganisationerna som också ställt sig bakom förslaget. När det sedan gäller problemet med läkare i glesbygdensäger i att det går lättare att få ut enprivatpraktiker i glesbygden. Ja, det kan man väl ifrågasätta. Det har ju visatsig att det är väldigt svårt att få tjänster besatta ute i glesbygden. Ersättningsregler för läkarvård hos privatpraktiserandeläkare nu m. vara somherr i säger, sä Ugger det på sjukvårdshuvudmännensbedömning att försöka ordna även detta. Man talar med den läkare man har, ochman kan ordna saken i varje enskilt fall, om sjukvårdshuvudmännen finner detvara befogat med en läkarmottagning i glesbygden. Även den delen kan alltsåklaras inom det föreslagna systemet. Bara några få ord! I anslutning till socialministerns senaste deklaration viUjag också vitsorda att den offentliga sjukvården är av hög kvalitet. Det äringen som ifrågasätter detta. Jag arbetar själv i i län ochvet vilken möda vi lägger ner på sjukvården. Vad folk kanske reagerar mot när det gäller denoffentliga sjukvården är att den koncentreras i mycket stor utsträckning. Vifår inte ha kvar våra sjukstugor osv. som var mycket folkkära, och det ärprotester varje gång vi lägger ner någonting på detta område. Det har aUtsåblivit en väldig koncentration, och därför svarar privatpraktikerna för enganska välbehövlig spridning av möjligheterna att få tillgång till läkare ute ilandet. Det är bara av den anledningen sorri vi är rädda om privatpraktikerna. Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 1 av herrar Ringaby och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ringaby begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 23 punkten 3 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner lejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Ringaby Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Borlängebegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 23 punkten 4 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 278Nej - 16 Utskottets hemställan bifölls. Skolledningen vid vissa gymnasieskolor § 2 Skolledningen vid vissa gymnasieskolor Föredrogs utbildningsutskottets betänkande m 29 medanledning av propositionen 1974:82 angående skolledningen vidgymnasieskolenheter med utbildning för jordbrak, skogsbruk och trädgårdsnäringm, m, jämte motioner. HerrELMSTEDT (c); Det betänkande vi nu behandlar gällerskolledningen vid skolor med utbildning för lantbruk, skogsbruk ochträdgårdsnäring, m. m. Den förändring som föreslås i propositionen är att man ivissa fall, när omständigheterna pekar i den riktningen, skall göra ensammanläggning eller lägga flera enheter under samma ledning. I propositionenföreslås bl. a. en omorganisation när det gäller ledningsfunktioner. Vissa studie-rektorsljänsterinrättas som en följd av att man sammanlägger eller under samma ledning tar inolika enheter. Vid utskottsbehandlingen av denna fråga hade vi att taställning till en del motioner, som behandlade beräkningsgrunderna förinrättande av dessa tjänster. Jag vill i detta sammanhang - trots att utskottetvarit enigt om betänkandet - erinra om att en rad olika beräkningsgrundertillämpas när det gäUer poängräkningen för underlaget för tiUsättandet av båderektor och studierektor. Då det gäller gymnasielinjer tillämpar man ett system,och dä det gäller specialkurser ett annat. Det varierar dessutom mellan olikautbUdningsvägar, Vid t, ex, en jordbrukslinje har 9 protokoll 1974. Skolledningen vid vissa gymnasieskolor man för 16elever 1 1/2 poäng, medan man vid en specialkurs för 30 elever får räkna sammapoängtal trots att man aUtså har nära nog dubbelt så många elever. Vi anseratt det måste till Uka mycket av administrativa och pedagogiska aktiviteter idet senare fallet och menar att det hade varit rimligare att tillämpa sammaberäkningsunderlag i dessa bägge fall. I propositionen har också föreslagits ett minimital - ellerminimi-poäng 4,5 - för inrättande av studierektorstjänst i de fall sammanläggningeller sammanföring under gemensam ledning kommer tUl stånd. Utskottet har enatsom en något generösare poängberäkning när det gäUer internatpoängen än vad somföreslagits i propositionen, I detta sammanhang har alltså enighet nåtts iutskottet, och vi har från vårt håll därför inte haft anledning att vid dettatillfälle driva frågan om en annan poängberäkning för elevunderlaget hårdare änvi har gjort. Det viktiga är att få en garanterad pedagogisk ledning för såmånga av de nuvarande enheterna som möjligt, och det målet har vi alltså nått.