prot · FX0917 · 1974-12-31 00:00:00 — a. detta regionalpohtiskaverktyg är ett vackert uttryck för soUdari- teten mellaninvånarna i hela vårt land. kommerunder nästa budgetår skatteutjämningsanslaget att höjas med P 315mUjoner kronor tiU i det närmaste 2,7 miljarder. I mitt hemlän ökar det med 77kronor till per invånare. Erfarenheten visar också att det ekonomiska stödet harfått en mycket stor betydelse får såväl som kommunerna. Storlekenpå beloppen som utgår ger många kommunala huvudmän möjligheter attupprätthålla en godtagbar service åt sina invånare. Det räcker med att peka påde skatteutjämningsbidrag som lämnas till de fyra Norrlandslänen och ,för att inse deras regionalpolitiska värde. För att klara detta jag upprepardet krävs soUdaritet och sammanhållning mellan människorna i landets allaregioner. Endast genom ett ömsesidigt ansvarstagande kan vi skapa likvärdigasysselsättningsmöjligheter och levnadsvillkor för människorna i hela landet. Mot denna bakgmnd är det för mig oförklarligt, hurmedborgare vid möte i uttalar sitt stora missnöje över bl. a. AMS-bidragoch övriga samhäUeliga bidragsformer tiU enskilda och kommuner. Men jag trorändå att majoriteten av människorna i kommer att glädja sig åtatt skatteutjämningsbidragen till deras kommuner ökar med 157 kronortUl per invånare, vilket i reaUteten innebär perskattepliktig skattekrona. TUl detta skall man lägga att den kommun därsammanträdet ägde rum ligger inom det allmänna stödområdet. Företagen där harsåledes möjligheter att utnyttja lokaliseringsstödet i låne- och bidragsform.Jag viU uttala en förhoppning att den ideologi som dessa människor bärs upp avinte skall få någon anslutning bland majoriteten av vårt folk, för den dagsådana tankegångar skulle få ett starkt inflytande är det slut med vårasträvanden att skapa jämlikhet i olika delar av vårt land. Liksom tidigare vUl jag även framhållabehovet av statliga regionalpolitiska insatser i . Jag villåterigen erinra om att på grund av jordbrukets fortsatta rationaliseringsjunker antalet sysselsättningstillfällen inom näringen medungefär I 500 . HärtUl kommer en industrisysselsättningsminskning . I har vi dessutom en betydande andel invånare som bori kommunblock där sysselsättningsutvecklingen kan antagas bli mycket svag pågrund av branschsammansättningen inom näringslivet. Det kan också tUläggas attbara två län har en lägre andel människor sysselsatta i servicenäringarna än Skaraborgslän. Vidare är löneläget inom länets industri i förhållande tillriksgenomsnittet det lägsta bland samtliga län. För oss alla som arbetar för enökad jämställdhet meUan könen är det ett betydande bekymmer attyrkesverksamheten bland kvinnorna är mycket låg. Det är framför allt mot denna bakgrund som jag och mina medmotionärer till årets riksdag väckt motioner med förslag tiU näringspolitiska och regionalpohtiska insatser inom . Vi har tidigare uttalat vår stora tillfredsställelse över att staten under de 121 senasteåren gjort kraftiga ekonomiska satsningar för att förbättratransportmöjligheterna inom . har fördjupningen av TroUhättekanal och anskaffandet av en isbrytare möjliggjort åretrunt-sjöfart iVänerområdet. Denna statliga regionalpolitiska insats har följts uppav investeringar i flera hamnar runt . För oss motionärer framstår det nusom synnerligen angeläget att allt görs som kan göras i fråga omregionalpoUtiska åtgärder i syfte att så snabbt som möjligt söka underlättanylokalisering av industrier tiU , och då inte minst inomhamnkommunerna i . När det gäller länets Vänerregion viU vi motionärerunderstryka vikten av att såväl närings- som lokaliseringspoUtiska åtgärder medaUt större kraft sätts in i . I detta samhälle har människorna underden fått uppleva ovisshet i fråga om fortsatt sysselsättning ochängslan . Den av regeringen tillsatta arbetsgmppen, med landshövdingKarl som ordförande, skaU nu arbeta för att så snabbt som möjligtfå fram en kompletteringsindustri i . Arbetsgruppen måste i sittviktiga regionalpoUtiska arbete kunna räkna med ett verkligt stöd frånstatsmakternas sida. Därmed har inte vare sig jag eUer mina medmotionärertagit tillbaka vårt krav på ansvar hos Cementa för sina anställda. För att man över huvud taget skaU kunna främja lokaliseringav nya industrier till eller tiU övriga delar av iSkaraborgs län krävs av staten garantier för en rimUg trafikförsörjning inomregionen. I en sådan garanti måste ingå bevarande av järnvägsUnjen GårdsjöMariestadForshemLidköpingVara. Jag och mina medmotionärer har även i en motion framhållitatt staten har ett alldeles särskilt ansvar för arbetsmarknaden i Karlsborg.Genom den mUitära och civilmiUtära verksamheten har staten här en framträdandeställning som arbetsgivare. Det finns således starka skäl som talar för attberörda myndigheter bör känna sitt ansvar och lyssna på människornasberättigade önskemål om sysselsättningsökning och ett mer differentieratnäringsUv. läns framtida utveckling hänger nära samman medfrågan om utbyggnaden av en kvalificerad samhällsservice på olika områden. aktuella diskussionen om val av högskoleorter i anslutning till 1968 årsutbildningsutrednings betänkande U 68 vill jag här understryka vårt krav på attSkövde blir lokaliseringsort för en högskola. Det finns starka skäl, somhar presenterats utförligt i yttrande överutbUdningsutredningens betänkande och som klart talar för en lokalisering tillSkövde. För ett positivt regionalpolitiskt beslut när det gäller länär detta, såvitt jag kan förstå, av allra största betydelse. För min del har jag bedömt läget så att det i Skaraborgslän behövs ökade regionalpoUtiska insatser från statsmakternas sidaför att åt människorna kunna skapa sysselsättning samt goda sociala ochkulturella förhållanden. HerrOLSSON i (vpk) kort genmäle: beskyllde mig för att ha gjort en svartmålning av resultatet av den hittiUs fördaregeringspolitiken. bestrideratt det var en svartmålning - tvärtom redovisade jag klart läget Nr 17 somdet nu är. Jag frågar: Vad är det i det jag sade som är ensvartmålning? Bestrider trångboddheten och de siffror som harredovisats? Bestrider han att hyrorna har stigit, att de är för höga? Jagskulle mycket snabbt kunna ta fram åtskilligt med statistik som borde kunna fåherr förhoppningsvis att tänka om. Menar han att det är fel på desiffror som har kommit fram genom statistik och genom det jag har sagt? Jag tycker också att hert inte tog fasta på depositiva förslag som fanns i mitt anförande och som dominerade det. Han säger att det är svårt att leda i bevis attsocialdemokraterna skuUe ha misslyckats med sin bostadspoUtik - och föra dettalet ute i landet. Ja, , jag är född i den här staden, och jagbehöver inte åka ut i landet för att få bekräftat att hyrorna är aUdeles förhöga, att vanUga inkomsttagare inte orkar med hyrorna. Men det är klart att jagkan åka ut i landet och få det ytterligare bekräftat. Enbart där jag bor och idet distrikt där jag är vald är det emellertid mycket lätt att få besked om atthyrorna är alldeles för höga och har stigit aUdeles för våldsamt. påpekar också att det sitterbostadsutredningar - det visste jag faktiskt - som skall lägga framförslag, och menar att då kan vi diskutera bostadspoUtikensutformning. Ja, det tycker jag är bra, för även om regeringens poUtikhitintills varit mycket dålig på bostadsfronten kan den ju bli bättre. Jaghoppas att regeringen tar fasta på de förslag som vi har redovisat i motioneroch fört fram i debatter. () kort genmäle: Jag viU bara tiUägga att för socialdemokratinhar bostadsfrågan varit en central fråga, och det var väl ett av de skäl somförelåg när socialdemokraterna uppställde målsättningen en miljon lägenheter , som kommer att förverkligas under nästa budgetår. Jag skall inte gå in på kostnadsökningarna. iStockholm pekar på utvecklingen, men vad som saknas är bakgmnden. Det skulleinte vara så svårt för mig att ta fram uppgifter som pekar på orsakerna tiUkostnadsutvecklingen. Det finns oUka skäl till den utveckling som i rubrikform. Låt mig vidare säga att förregeringen och för det socialdemokratiska partiet är bostadsfrågan en centralfråga. Bostadsministern har ju också sagt till de tre utredningar som arbetaratt de skaU påskynda sitt arbete för att man så snabbt som möjligt skall fåfram förslag till utformning av bostadspoUtiken . Det kan väl inte,, peka på något ointresse från regeringens sida. Tvärtom viU man fåfram material för att kunna fatta beslut . HerrOLSSON i (vpk) kort genmäle: måste ha lyssnat dåligt påmitt första anförande. Jag beskrev väldigt positivt socialdemokratins historiapå bostadspoUtikens område. Man viUe komma ifrån spekulationsbyggande- tidensvådor och man gick in för en social bostadspoUtik. Tyvärr har man övergettdetta det är att beklaga. påpekar också att programmet medmålsättningen en mUjon lägenheter kommer att verkställas. Ja, det ärbra. Men det har också skett en stor omflyttning , och därför harinte nettotillskottet varit så stort som siffran antyder. Detta att bostadsutredningarna har fått bråttom är ju ettbevis på panik. Jag räknar med att de förslag som kommer från bostadsutredningarnaskall vara bättre än de förslag som läckt ut i pressen och som har diskuterats.Jag hoppas verkligen att socialdemokratin tar sitt ansvar för bostadspoUtiken. () kort genmäle: i uttryckte sig så, attregeringen hade råkat i panik och därför hade givit utredningarna i uppdrag attarbeta så snabbt som möjligt. Vad har för täckning för detuttalandet? Regeringen har ansett att bostadsfrågan är i ett sådant läge behöver få fram utredningsmaterialet för att kunna fatta ett beslut ifrågan och framlägga ett förslag för . Därför har regeringen hemställttiU utredningarna att arbeta snabbt och lägga fram förslag. Det kan jag inteuppfatta som något uttryck för panik. Det är förmodligen bara somgör det. HerrLARSSON i (c): Rubriken för detta avsnitt av debatten ärNärings- och arbetsmarknadspoUtik, och jordbruket har ett mycket nära sambandmed sysselsättningspolitiken över huvud taget men också med hela utformningenav vår miljöpolitik. Jag har tänkt att här presentera och något kommentera deprincipiella ståndpunkterna i partimotion om jordbrukspolitiken; vihar en annan motion om miljöpoUtiken. Men innan jag går in på jordbruksfrågorna viU jag mycketkort beröra de miljöfrågor som har diskuterats här och uttryckamin stora glädje över och tillfredsställelse med att miljödebatten i vårt landnumera omfattas med så stort intresse och av så många starkt engagerademänniskor - ibland alltför starkt engagerade är man frestad att säga. Minpersonliga önskan i det sammanhanget är att man nu inte faller för frestelsenatt gå till överdrifter, eftersom detta lätt leder till en motreaktion och endärav följande polarisering mellan ohka meningsriktningar i miljöpolitiken. Ensådan polarisering leder till åsiktsklyftor, vUka i sin tur kan skada eUerfördröja en önskvärd och riktig miljöpolitisk utveckling. För mycket och förhtet skämmer allt. Den allvarliga erinran om vårt lands sårbarhet i fleraohka avseenden som oljekrisen utgjorde föranleder oss att ompröva en radställningstaganden, som många av oss ansågsjälvklara och som man trodde var hållbara och långsiktiga målsättningar. Detär så mycket som helt plötsligt har förändrats, inte minst på försörjningensoch jordbrukspolitikens område. I propositionen 1967 anförde dåvarandejordbruksministern; "Förslagen innebär att jordbrukspolitiken under denframtid som kan överblickasinriktas på att främja en fortsatt, snabb rationalisering som en viss samhällsekonomiskt motiverad minskning av produktionensomfattning sker-- ." Och ännu under senare hälften avföregående år utsattes jordbruket då och då för mycket häftiga attacker. Mansade att kommer att få dras med ett besvärandeöverskott av Uvsmedelsprodukter som måste lyftas ut från vårt land medbetydande förluster. Det förekom påståenden om att folkhushållet överräcktenågot eller några tiU varje jordbrukare för nöjet att hajordbrukare i vårt land. Vad är det som har hänt och hänt mycket snabbt?Låt mig med ett par exempel illustrera världsmarknadssituationen den 22 januarii år. Priset på vete är på världsmarknaden 115:55, dvs. ungefär dubbelt så högtsom det svenska hemmapriset. Detsamma gäller om sockret; det är ungefär dubbeltså dyrt på världsmarknaden som här hemma. Sojamjöl, som vi är beroende av förvår försörjning med protein och fett, har ökat från 1:13 till 3:13per kg. I en sådan situation skulle man, om man använder det uträkningssystemsom jag tidigare antydde, kunna frestas att ställa frågan: Hur många tusenkronor är det som varje jordbrukare överräcker tiU folkhushållet? Men jagaccepterar inte den uträkningsmetoden och därför är frågan inte relevant. Däremot är det riktigt att påstå att helt andra faktiskaförhåUanden i världen måste Ugga tUl grund för våra bedömningar av den framtidajordbrukspoUtiken. Detta är inte bara några efterkloka konstateranden i sambandmed en speciell och kanske, som vi hoppas, tillfällig kris. gick mycketstarkt emot de jordbrukspolitiska beslut som riksdagsmajoriteten fattade under1960-talet, inte minst i samband med behandUngen av den proposition jagciterat. En växande majoritet av svenska folket och, som jaghoppas, av den svenska har insett att den framtidajordbrukspoUtiken måste baseras på andra riktlinjer än principbeslut. har i sin partimotion angående jordbrukspoUtikenutvecklat dessa tankegångar. Jag skall, herr talman, här nöja mig med en mycketkortfattad redovisning av huvudinnehållet i motionen. Även om vi vet att en särskild utredningskommitté arbetarmed att skissera riktlinjer för den framtida jordbrukspolitiken viU vi framhållaatt vissa justeringar av den nuvarande lagstiftningen och vissa förändringar iövrigt redan nu måste vidtas för att inte följdverkningarna av 1967 årsprincipbeslut skall leda tiU en felaktig utveckling. Ledstjärnan för denframtida inriktningen måste vara att våra naturliga förutsättningar förproduktion av livsmedel och skogsprodukter skaU utnyttjas helt och fullt; försådan produktion värdefuU mark måste undanhållas från annan exploatering.Företagsformen jord och skog i kombination, liksom vissa andra former avdeltidsjordbruk, måste ges ökade möjligheter i lagstiftnings- ochkreditförsörjningshänseende. Vidare måste möjligheten att successivt bygga uppett bärkraftigt jordbruk förbättras. Unga, välutbildade människor som ärintresserade av och lämpade för att starta eget jordbruksföretag bör ges ökademöjligheter till detta genom förändringar i nuvarande jordförvärvslagstiftningoch kreditbestämmelser. Forsknings-och försöksverksamhet som leder tillvidareutveckling av protein- och oljerikaväxtslag och framförädUng av sjukdomsresistenta sorter måste uppmuntras. Förslagmåste framläggas i syfte att främja exporten av svenska jordbruksprodukter bl.a. genom information om deras höga kvalitet. Dessutom måste frågan om attupprätthålla den traditionella exporten av Uvsmedel till den europeiskagemenskapen äter aktualiseras vid överläggningar med representanter förEG-länderna. En kort summering av huvuduppgifterna för vår jordbruks-,skogs- och trädgårdsproduktion kan göras i huvudsakligen fem punkter. Enframtida utveckling och inriktning av jordbrukspoUtiken enligt de tankegångarsom framfört i sin partimotion skulle ha en betydelse för vårtfolkhushåll. För det första skuUe man få en betryggande beredskap medtiUgång tiU livsmedel av hög kvalitet, god hygienisk standard - som vi välkänner tiU och en betryggande kontroU av renhet från skadUga ämnen, Uksom entiUräcklig förnyelse och nyproduktion av oUka skogsprodukter. Detta är alltsåvärdefullt ur försörjningssynpunkt. För det andra har jordbruket sin betydelse som meningsfullsysselsättning - och passar då in under rubriken för denna del av remissdebatten- för direkta näringsutövare, men också för det stora antal som är verksammanär det gäller förädUng, hantering, försäljning och övrig distribution.Näringen måste inge utövarna framtidstro och känslan av samhällsnytta någonting som i sin tur skapar en optimism, ledande tUl vilja att investera ibyggnation och maskinteknisk utveckling och därmed följande meningsfullsysselsättning. För det tredje har jordbruket miljöpolitiska effekter imånga olika avseenden. Jag skall här bara nämna att man får en god hushållningmed och utveckling av förnybara resurser. Jorden är en av de få källor som gerförnybara naturresurser även för industrieU produktion exempelvis blir denvegetabiliska oljan alltmer intressant i konkurrensen med bergoljan. Man kanredan nu med mycket stor framgång tillverka avancerade plastprodukter av denvegetabiUska oljan från raps, som lär innehålla ett visst antal kolatomersammanbundna pä ett intressantare sätt än atomerna i bergoljan och som därförger hållbarare och bättre produkter. Det finns alltså anledning att satsa pårapsolja. En annan miljöeffekt är, sist men inte minst, ett väl vårdat ochlevande kulturlandskap. För det fjärde viU jag räkna in det globala ansvar som mani och med ett positivt och rätt utnyttjat jordbruk kan sägas åta sig när detgäller världens Uvsmedelsförsörjning. Vi kan dela med oss av våra erfarenheterfrån växt- och djurförädling och av våra produktionstekniska landvinningar. För det femte har jordbruket helt naturligt enproduktionsmålsättning som också tar hänsyn till vår valutabalans. Och allatecken tyder på att vi har många möjUgheter att ekonomisktfördelaktigt sälja våra jordbruksprodukter till andra länder.Världsmarknadspriserna kommer sannolikt att variera, men på enhögre nivå än den vi varit vana vid . Vi måste värdesätta denpositiva effekt på vår valutabalans som en försäljning över våra gränser har även om den måste ske tiU priser som Ugger under hemmaprisnivån. Jag vUluppfatta det som en artighet, herr talman, att jag får avsluta detta Ullaanförande i närvaro av en f. d. och en nuvarande jordbruksminister. Jag villuttrycka önskemålet att vi skall sätta upp det målet för framtiden att vårtjordbruk skall vårdas och utvecklas av myndigheterna och behandlas som denoumbärliga och livsviktiga faktor det verkligen utgör för hela folkhushålletstrygghet, försörjning och livsmiljö. Sysselsättningsfrågorna har varit, och ärfortfarande, ett stort problem, framför allt i . Detta beror som aUakänner tiU på den snabba rationaUseringen inom jord- och skogsbruket. LokaliseringspoUtiken och övriga arbetsmarknadspohtiskaåtgärder har dämt upp arbetslösheten, men inte tillräckligt. Det är många somkänner otrygghet . Det gäller våra ungdomar men även medelåldersoch äldre personer, här inräknat även kvinnorna, bland vUka det finns många somvUl ha arbete. Det satsas ofantligt mycket på att klara arbetslösheten, men dettycks ändå inte förslå. Det måste vara något som inte klaffar riktigt.Beroendet av andra länder, konjunkturerna m. m. är naturligtvis saker, som detär svårt att bemästra. Regeringen har satsat kraftigt på den praktiska ochteoretiska utbUdningen, arbetsmarknadspolitiken och beredskapsarbetena.Lokaliseringspolitiken har gett tusentals arbeten i de mest utsatta länen.Utan lokaliseringspoUtiken hade Norrlandslänen inte kunnat klara sig. Jag viU redan i början av mitt anförande deklarera att jaginte tror att en borgerlig regering hade kunnat lösa sysselsättningsproblemenbättre nej, tvärtom. Detta kan vi utläsa, om vi jämför läget i länder som harborgerlig regering. Men det är inte detta saken gäller. Som jag ser det måsteden fackliga och den politiska arbetarrörelsen skaffa sig bättre styrmedel dådet gäller den ekonomiska politiken. Vi kan i fortsättningen inte låtamarknadskrafterna och kapitalet behärskas av en liten grupp människor medenbart vinstegoistiska synsätt; det individuella tänkandet får inte kvävakollektivism. Det gagnar inte samhället och de människor som bor där. Detkapital som löntagarna strävsamt arbetar ihop bör kunna fördelas rättvist tillalla. Möjligheter därtill skulle finnas, om man kunde få de borgerUga partiernaatt stötta under en sådan tankegång. Det egoistiska vinsttänkandet hosföretagarna får inte gå så långt, att den enskUda människan sätts i kläm. Detär arbete som ger människorna trygghet och harmoni. Jag är naturligtvis inteemot att företagen skaU ge vinst, men vinsten bör fördelas rättvist. Det är härsom företagarna och även de borgerliga partierna bör ändra på sina politiskavärderingar. Det väsentligaste är och förblir att skapa arbete och trygghet åtaUa människor, såsom jag sagt. Jag tror att vi kan klara denuppgiften, om vi verkligen hjälps åt. Här bör naturligtvis även samhället ta påsig sitt ansvar. Man måste ta ställning till fördelningen mellanexportindustrin och hemmamarknadsindustrin för att kunna möta sysselsättningenunder olika konjunkturer. Det torde även finnas möjligheter att satsa ännu merapå hemmamarknadsindustrin med inhemsk råvara; jag skall strax återkomma tilldetta. Vi måste komma underfund med vilka industrier vi skall satsa på, som kan vara konkurrenskraftiga på lång sikt en långsiktsplaneringär här nödvändig. Det är viktigt att samhället är med även i en sådanplanering, som kan ge möjlighet tiU positiva lösningar särskilt för demänniskor jag talar om: för dem som saknar arbete. Jag nämnde i inledningen av mitt anförande att det framförallt var rationaliseringen inom jord- och skogsbruket som förorsakatarbetslöshet inom skogslänen. Den tekniska utvecklingen och den pågåenderationaliseringen är på stark frammarsch inom ohka näringsgrenar i vårt land.Det är en naturlig UtveckUng, som vi inte kan motsätta oss om vi skall hängamed i konkurrensen. Men trots detta ligger rationaliseringsraseriet som en maraöver många människor. Man bygger störte fabriker och större varuhus. Nya,större, dyrbara maskiner sätts in som ersätter det arbetet. Dessamaskiner är inånga gånger hälsofarliga, och varudeklarationer som anger hur defungerar från arbetsmUjösynpunkt saknas som regel. Resultatet av denna ohämmaderationalisering blir friställning av tusentals arbetare. Allt detta anser jag går för fort. Men man har inte tidmed forskningar om hur det kommer att inverka . Närrationaliseringarna kommit i gång och verkat , då först upptäcker manresultatet och börjar fundera över verkningarna. Det egna vinstintresset hosföretagarna i botten. Friställningen av arbetare intresserar dem inte.Att ta hand om friställda arbetare är samhällets uppgift. Jag hoppas att dennya lagen om anställningstrygghet bidrar tiU ett bättre förhåUande. Jag skall så beröra en viktig näringsgren, nämligenskogsbruket. Den snabba rationaliseringen inom skogsbmket och demastodonthknande maskinernas framfart i våra skogar är en utveckling som harframmanats av skogsbolagen med alltför liten tanke på de framtidakonsekvenserna. De tekniska experimenten för att få fram dessa jättemaskineroch sedan tillverkningen kostar kolossala pengar, pengar som man räknar med attfå tillbaka så fort som möjligt ju fortare dess bättre. Detta är i och försig riktigt, men det får inte gå ut över andra viktiga värden. I en annonsmeddelades, att om en av de större skogsmaskiner som ingår i etttransportsystem stannar, så innebär stiUeståndet för en kostnad på . Dessa dyrbara maskiner torde med all sannolikhet även inverka påvår framtida skogsvård och på de awerkningsmetoder man kommer att använda.Skogsbolagen avverkar endast områden där kubikmassan är så stor per hektar attden kan ge tiUräcklig vinst, vilket förutsätter skogsbestånd med en vissmedeldiameter och slutenhet. Som ett bevis för detta kan man betrakta deawerkningsmetoder som börjat tillämpas. Uppläggningen av stora kalhyggen hardiskuterats . Man har gått in för att minska antaletgallringsinter , och resonemang har pågått om det kommer attlöna sig att gallra våra skogar. Gallringen av skogen var förut en av deviktigaste skogsvårdande åtgärderna för att man skulle kunna bedriva enrationell skogsvård. Gallringsvirkets andel av avverkningarna har minskatkraftigt , och farhågor för att detta kan medföra konsekvenserför vårt framtida skogsbruk har framförts från visst håll. Men man har trotsdetta hävdat att de stigande arbetskostnaderna ej tiUåter gallring med lågkubikmassa per hektar.