prot · FX09119 · 1974-12-31 00:00:00 — Till saken hör också attväldiga belopp tillförts krigsindustrin av statliga medel, som ett enskiltföretag nu vill utnyttja utomlands. Sker det med regeringens goda minne? Det kanske mest aktuella är att frågan om civilproduktion som alternativ till den dominerande militära tillverkningen,exempelvis i , har blivit allt mer brännande. Anser verkligenregeringen att SAAB-Scanias inriktning att satsa på fiygplanstillverkning i deangivna länderna är förenlig med strävandena att skapa civil produktion i ?Arbetarna där gör det uppenbarligen inte. Handelsministernsäger att sådana företagsetableringar är försvarbara om de ligger i linje medvåra industri- och sysselsättningspolitiska strävanden. Jag vill påstå att deinte gör det. Vihar ju länge frän vpk krävt ett program för civil produktion som ersättning förden militära tillverkningen, bl. a. i . Om man nu satsar påinternationell produktion av Viggenplan, så kan vi befara att detta motverkarsträvandena att skapa civil sysselsättning i . För de anställda iLinköping måste det vara mer angeläget med civila jobb där än med löften ominvesteringar och arbetstillfällen i andra länder. Ang.utfästelser om företagsetablering i utlandet På fråga huruvida regeringen sanktionerar försäljningav krigsmateriel till länder som tillhör NATO, skall jag be att få upplysa herrBerndtson om att vid många tillfällen har sålt krigsmateriel tillDanmark och , två länder som såvitt jag vet tillhör NATO. Vi har alltsåtidigare sanktionerat sådana beslut. Jag vill fråga om anser attvi skall upphöra med sådana leveranser till och . HerrBerndtsons övriga frågor hänför sig till en helt hypotetisk situation. Vi vetännu inte huruvida denna affär blir av. Vi vet ännu inte vad det är för slagserbjudanden som i sådana fall skulle komma med. De har i varje fall aldrigkonkretiserat det för den statliga myndighet som har att handlägga frågan omsvenska företags etablering utomlands. När den situationen föreligger, är jagberedd att ta upp en diskussion om dessa utlandsinvesteringars förenlighet medden proposition som har antagit och som förverkligas inom ramenför kontrollen av kapitalexport. känner sig kompetent att redan nuavgöra allt detta. Det gör inte jag förrän jag har sett papperen på bordet ochvet att det är en konkret, faktisk affär vi diskuterar. Ännu så länge är detbara en hypotes. (vpk): Men om man anser att förutsättningarna för företagsetableringarutomlands skall vara att de är försvarbara och "ligger i linje med våraindustri- och sysselsättningspolitiska strävanden", som handelsministernsäger i sitt svar, måste man väl också ha gjort den bedömningen att så ärfallet. Jag vill emellertid påpeka att de anställda arbetarna vid SAAB-Scaniat. o. m. rest kravet att de här planerna skulle stoppas. Arbetarna hysernämligen inte tilltro till att genomförande av planerna skulle lösasysselsättningsproblemen här hemma, utan de anser snarare att det skulle draundan arbetstillfällen. Jagtycker också att handelsministern bagatelliserar frågan omkrigs-materielproduktion i andra länder. Man har exporterat krigsmateriel tillNorge och , säger handelsministern. Men här handlar det ju om att manockså skall etablera ett produktionssamarbete med NATO- Ang.utfästelser om företagsetablering i utlandet länder, och jag menar attfrågan är allvarligare än vad handelsministern vill anse. Låtmig också påpeka att det har varit en mycket stark opinion just i -där förhållandet ju är det att var femte förvärvsarbetande är sysselsattmed militär produktion - för att man skall skapa civila alternativ iproduktionshänseende. Därför menar jag att det är mycket angeläget att mansatsar på den sidan i stället för att försöka sälja Viggenplan utomlands. envisas med att försöka diskutera en affär som ännu inteexisterar. Enligtriksdagens regler ställer sin fråga på ett allmänt principielltsätt, och jag svarar på den frågan att vilken etablering som helst som är ilinje med våra industri- och sysselsättningspolitiska strävanden ärförsvarbar. Jag har därmed inte på något vis tagit ställning till den affär somherr sedan envist återvänder till i sina repliker och som jag överhuvud taget inte har graderat - om den är bra eller dålig för ,allvariig eller icke allvariig. Näraffären föreligger kan vi diskutera den frågan men inte så länge det bara är enhypotes. Det trodde jag att kunde inse. Omvi finner att affären inte är försvarbar ur de här synpunkterna, ja, då börregeringen och de organ som har ansvaret avvisa hela affären. Så enkelt är det.Men det vet vi alltså ännu inte. HerrBERNDTSON (vpk): Bör man inte ha en uppfattning om riktigheten i miljardinvesteringar iandra länder och tiotusentals arbetstillfällen i dessa länder? Skall detverkligen vara nödvändigt att ett färdigt avtal föreligger innanhandelsministern redovisaren uppfattning i den frågan? Det tycker jag verkaroroande. Jag lider av den svagheten att jag behöver vissa fakta, vissinformation, innan jag tar ställning. Men det är någonting som helt sätter sig över. HerrBERNDTSON (vpk): Har över huvud taget dessa diskussioner försiggått med eller utanregeringens medverkan? Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Ang. svenskabankers lånegarantier till Herr handelsministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 312, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidtamed anledning av att svenska banker, däribland även statliga, genom lånegarantierför sydafrikanska obligationsemissioner stödjer den rasistiska regimen iSydafrikanska unionen. Mittsvar på frågan är att på grund av sin allmänna i många olikasammanhang framförda uppfattning om den sydafrikanska regimen anser att svenskabanker bör avhålla sig från att medverka vid transaktioner av det nu aktuellaslaget. Jag har gjort PK-bankenuppmärksam på regeringens inställning. Jagvill tillägga att regeringen av samma skäl avrätt svenska företag fråninvesteringar i . HerrMÅBRINK (vpk): Jag tackarhandelsministern för svaret. Befrielserörelsernai och har vädjat till bl. a. att bryta de ekonomiskaförbindelserna med den vita härskarklassen i . Enklar majoritet av svenska folket - inte minst inom fackföreningsrörelsen -stöder befrielserörelsernas kamp mot det ekonomiska, politiska och kulturellaförtrycket i . Sverigehar i FN fördömt apartheidpolitiken i skarpa ordalag, och ger ocksåstöd till befrielserörelserna i nämnda länder. Detta är den svenska regeringenspositiva ansikte inför de förtryckta och av rasistre-gimen i Sydafrikaförnedrade människorna. Det andra ansiktet -det negativa - är att svenskaprivata banker och dessutom en svensk statlig bank hjälper förtryckarna iSydafrika att låna pengar utomlands, pengar som är livsviktiga för att kunnaupprätthålla terrorn och förtrycket, och livsviktiga för att bygga upp enkrigsapparat riktad mot de angränsande progressiva staterna i södra . Svenskstorfinans investerar under gynnsamma villkor i och bidrar på detsättet till att stötta upp en avskyvärd regim. Men även staten har alltså ettfinger med i detta dubbelmoralspel. Den statliga , nuvarandePK-banken, urholkar genom sina lånegarantier till de starkaofficiella fördömanden som gjorts. Vad får de förtryckta afrikanerna föruppfattning av det officiella , om en sådan verksamhet får fortsätta? Handelsministerntalar inte klarspråk i den här frågan. Det räcker inte med att säga attbankerna bör avhålla sig från åtaganden som undergarant för iutlandet. Det räcker inte med att avråda svensk storfinans från investeringari . Det avgörande är att få till stånd ett stopp för den härverksamheten. Och är min fråga: Ämnar handelsministern och regeringen vidtanågra åtgärder i den riktningen? Ang.svenska bankers lånegarantier till Nr 119 Herr handelsministern : Jag antar att känner till densvenska in- ställningen till ekonomiska sanktioner. Det är nämligen den som det --------------- ärfråga om här. Vi anser att sädana sanktioner skall vidtas när dé har Ang. beslutande- någonutsikt att bli effektiva. Och för att de skall bli det måste det finnas rätten vid inredning en någoriunda bred internationell uppslutning bakom dem.Detta gör avförsamlingskyr- att vårt agerande i FN och i andra organisationer harinriktats på att kor få till stånd en sådan uppslutning. Vi har förnärvarande vår uppmärk- samhet riktad på frågan isyfte att fä klarhet i huruvida det finns förutsättningar för i första handstormakternas medverkan i ett sanktionsbeslut för att på det sättet göra deteffektivt. Attförbjuda svenska banker att vara underwriters till obligationsemissionerkostar oss inte någonting, och det har naturligtvis heller ingen effekt på denekonomiska situationen i . När vi intar en negativ hållning tilldetta, så är det för att vi på intet sätt vill bidraga till den sydafrikanskaregimens framgångar. Men vi inbillar oss inte att vi skapar dessundergång genom att det lilla vidtar ekonomiska sanktioner av det slagsom här talar om. Därför måste det finnas ett internationelltunderiag. Det underiaget håller på att växa, och vi arbetar på att fl dettillräckligt starkt och brett för att ge resultat. HerrMÅBRINK (vpk): Det är naturligtvis riktigt som handelsministern säger, att det måstefinnas en bred uppslutning när det gäller att få till stånd en ekonomisksanktion mot . Men därför finns det ju ingen anledning för attsäga att så länge som det inte finns en sådan uppslutning skall vi avvakta. Jagtycker att här.skulle kunna gå i spetsen och börja med ekonomiskasanktioner. Lyssna på vad befrielserörelserna i och sägeroch begär! De har gjort den bedömningen att som det första landet ivästväriden skulle kunna ta initiativ och böria med ekonomiska sanktioner samtförbjuda svenskt kapital att investera i . Slutligensade handelsministern att bankernas verksamhet beträffande kostar ossingenting. Nej, men det är ju en politisk fråga av stor vikt. Det är det dethandlar om. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Ang. beslutanderätten vid inredning av församlingskyrkor Herrkommunministern erhöll ordet för att besvara () ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 321, ochanförde: frågat mig om , 22 domkapitel eller biskop har möjligheter att stoppa att en av svenskakyr- kans församlingskyrkor,som är under uppförande, inreds med såväl dopfunt som dopgrav. Enligtkungörelsen med föreskrifter rörande det offentliga byggnadsväsendet skallförslag till kyrkobyggnad granskas och godkännas av riksantikvarien.Riksantikvarien skall därvid inhämta yttrande från huruvida detfinns något att erinra från kyrklig synpunkt mot förslaget. Har kyrkobyggnadinte godkänts av riksantikvarien får den inte tas i stadigvarande bruk för sittändamål, om inte riksantikvarien efter hörande av särskilt medgerdet. Nären kyrkobyggnad är färdig att tas i bruk som församlingskyrka skall den iallmänhet invigas av biskopen. Biskopen har inte möjlighet att invigaförsamlingskyrkan, om inte riksantikvariens godkännande föreligger. Å andrasidan torde inte heller biskop kunna vägra att inviga kyrka som uppförts ienlighet med det förslag som riksantikvarien godkänt. Riksantikvariensbeslut i fråga om godkännande av förslag till ny kyrka kan överklagas tillKungl. Ang.beslutanderätten vid inredning a v. församlingskyrkor Bakgrunden till min fråga finns inom kyrkosamfälligheten i . I enav stadsdelarna är en kyrka under uppförande. Fränbörjan hade man tänkt sig två kyrkliga byggnader i stadsdelen, en för och en frikyrklig. 1 stället kom man i god ekumenisk anda överens omatt samsas i en kyrka. och kyrkorådet enades om att en församlingskyrka skulle byggas och att även andra trossamfund skulle fåanvända den. I en nästkommande nybyggd stadsdel skulle däremot ett frikyrkligttrossamfund vara huvudman för kyrkan, och på likartat sätt skulle den kyrkanstå till förfogande för andra trossamfund. Det ansågs självklart av de kristnalekmännen att kyrkorna skulle inredas så, att de verkligen kan fylla sinekumeniska funktion, alltså med möjligheter till såväl barn- som vuxendop. Teologiskfastlåsthet har ofta omöjliggjort praktisk ekumenik. Därför har glädjen överdenna samverkan varit påtaglig och intresset stort. Mennämn den glädje som varar! har såväl präster inom sam-fälligheten somärkebiskopen och börjat protestera. Prästerna skriver att de sermed oro på den planerade dopgraven. "I en sådan kyrka tvingas vi förvaltaett sakrament som något annat samfund sedan kan ogiltigförklara bara någrameter därifrån." Ärkebiskopen ifrågasätter i en skrivelse omnågot positivt står att vinna genom byggandet av en dopgrav. "Det kanockså", säger han, "bli ett onödigt incitament när det gäller denärmaste årens kyrkobyggande." Dessayttranden har tyvärr fått att också darra på manschetten.I en skrivelse ifrågasätts "anordnandet av dopgrav mot bakgrund av vaddomkapitlet anfört i sitt yttrande". Nr 119 Det är, herr talman, beklämmande att teologi skall vara så fyrkantig den ibland.Det skadar kristendomen. Det är emellertid väl att det - vilket framgår av statsrådets svar - inte finns några formella möjligheter för --------------- domkapitel och biskop att ändra denna ekumeniska församlingskyrkas Ang. begärd inredning.Att har möjligheter att stoppa fullföl- översyn av stödet tilljandet av den planerade inredningen är däremot tyvärr inte uteslutet. ungdomsorganisa- Jag hoppas emellertid att ämbetet inte gör det. Det skulleallvarligt ut- tionerna mana den lokala opinionen. Dessutom förutsätter jagatt ett överklagande av ett beslut om ett stopp skulle bifallas avKungl. Jag tackar varmt för svaret. Överiäggningenvar härmed slutad. §9 Ang. begärd översyn av stödet till ungdomsorganisationerna Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 302, till herr utbildningsministern, och anförde: har frågat chefen för vilkaåtgärder han vidtagit med anledning av den av begärda översynen avstödet till ungdomsorganisationerna. Enligt fastställd ärendefördelningankommer det på mig att besvara frågan. Riksdagenuttalade vid behandlingen av vissa ungdomsfrågor att en skyndsamöversyn borde göras av samhällets totala stöd till den inom olikaorganisationer bedrivna ungdomsverksamheten. 1 årets statsverksproposition togdepartementschefen upp frågan vid behandlingen av bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet (propositionen 1974:1, bil. 10 s.52 och 53). Han anslöt sig därvid till uppfattning och framhöll attbehovet av en översyn till övervägande delen hängde samman med frågan om hurungdomsorganisationernas lokala verksamhet skall stödjas, varvidansvarsfördelningen mellan stat och kommun angavs vara av central betydelse.Vad departementschefen anförde om översynsarbetet lämnades utan erinran avriksdagen. påbörjades översynsarbetet inom departementet. Som ettled i detta arbete har överläggningar ägt rum med representanterför och olika ungdomsorganisationer, där frågan om denframtida utformningen av det statliga stödet till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet har diskuterats. Det av framlagdaförslaget om centralt stöd till ungdomsorganisationerna bereds för närvarandeinom departementet. HerrNORRBY (c): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret på frågan. An ledningen till att jag ställt den är det faktum att under föregående år 24 ett flertal motioner kom in till med kravpå utredning angående statens bidrag tillungdomsorganisationerna. yttrade med anledning av dessamotioner att det enligt utskottets mening brister i fråga om samordningen ochutformningen av det statliga stödet. Utskottet förordade därför en skyndsamöversyn av samhällets totala stöd. Utskottet sade vidare att i arbetet bördeltaga företrädare för bidragsgivarna - staten, landstingen ochprimärkommunerna - och även för de bidragsmottagande organisationerna. Dethär stödet, som ju ges i olika former, är värdefullt. Jag vill här säga attockså det lokala aktivitetsstödet är ett av de lokala organisationerna mycketuppskattat bidrag. Det är väl det enda bidrag frän staten som utgår direkt tillde lokala organisationerna. Statsrådethade själv en motion i frågan i fiol. Däri sade statsrådet att utredningenskall göras i anknytning till den kommunalekonomiska utredningen, varförantingen en arbetsgrupp skall syssla med de här frågorna, eller attutredningen skall utföras av den kommunalekonomiska utredningen. Dethar gått sedan fattade det beslutet. Jag noterar också attstatsrådet - tror jag det var - sade att översynsarbetethade påbörjats. Det är riktigt, och detta har också konstaterats i svaret. Nuhar det emellertid skett en hel del. Sålunda har avlämnat ett mycketinnehållsrikt och omfångsrikt utredningsmaterial, där t. ex. de frivilligaaktiviteterna inom skolan diskuteras. 1 anledning därav vill jag ställa enfråga till statsrådet. Anser statsrådet att vad som har föreslagits iSlA-utredningen har någon inverkan på bidragsgivningen? Likaså vill jag gärnafråga när i sä fall den nu sittande utredningen kan tänkas lägga fram sittbetänkande eller ett förslag i ärendet? Ang.begärd översyn av stödet till ungdomsorganisa -tionerna Beträffande de överväganden som kan komma att göras i anledning avSlA-utredningens betänkande kan jag naturligtvis inte uttala mig ännu, eftersomden utredningen nu är ute på remiss. Det blir först som vi fårta ställning till den. Tidsplanen för översynsarbetet, vilket alltså skerinom departementet men i samråd med organisationer och förbund, anger att vi istatsverkspropositionen eller senare under nästa är skall kunna redovisaresultatet. Jag ber attfå tacka även för detta svar. Jagnoterar med tillfredsställelse att utredningen drivs så skyndsamt att vi kanvänta ett förslag i statsverkspropositionen . Vidare noterar jag att har tagit upp dessa frågor. Enligt min mening finns det ettganska viktigt samband mellan de statliga bidragen och den verksamhet somideella organisationer, idrottsorganisationer m. fl. Därförblir den frågan säkerligen aktuell i utredningsarbetet. Den kanske tyvärrorsakar en fördröjning av arbetet. Nr 119 men jag hoppas att man skall hinna med att överväga frågan innanstats- Tisdaeenden verkspropositionen avlämnas. --------------- Överiäggningen var härmed slutad. översyn av stödet till § 10 Föredrogsoch hänvisades Kungl. ungdomsorganisa- nr 146 och162 till näringsutskottet samt tionerna nr 164 och 169 till skatteutskottet. § 11 Föredrogs ochhänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 170 till utskott enligt följande: punkterna 1 och 2. Bilaga 8, punkten 1..... § 12 föredrogs och hänvisades Kungl. Majl:spropositioner nr 172 till justitieutskottet, nr 175 till jordbruksutskottet ochnr 176 till skatteutskottet. §13 Föredrogs, men bordlades åter betänkanden nr 56-61,skatteutskottets betänkanden nr 51 och 52, lagutskottets betänkanden nr 29, 30och 34, försvarsutskottets betänkanden nr 26 och 27,socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 29 och 30, socialutskottetsbetänkanden nr 27, 33 och 35, kulturutskottets betänkanden nr 18 och 19,utbildningsutskottets betänkanden nr 31 och 32, jordbruksutskottets betänkandennr 32, 34, 36, 39 och 40, näringsutskottets betänkanden nr 42-44 och 49,inrikesutskottets betänkanden nr 17-24 samt civilutskottets betänkande nr 35. § 14 Interpellation nr152 ang. importen från Ordetlämnades på begäran till (), somyttrade: Det torde vara en allmänt accepterad uppfattning att handelsvillkorenoch förhållandena på världsmarknaden är av mycket stor betydelse förutvecklingsländernas ekonomiska situation. Beroendet av råvaruexport och detringa förädlingsvärdet i exportprodukterna påverkar såväl u-ländernasvalutasituation som sysselsättningsläget. Situationen förvärras ytterligare iländer där man till stor del är hänvisad till export av jordbruksråvaror trotsatt jordbrukets kapacitet helt skulle behövas för att klara av de egnalivsmedelsproblemen. som pressas att driva upp sinråvaruexport till högsta möjliga nivå hänvisas de i stor utsträckning för sinförsörjning av industriella färdigvaror till import från industriländerna, äveni de fall produkterna baseras på råvaror som produceras i det egna landet elleri andra . Mönstretför import från följer i stort sett vad som gäller förindustriländer i allmänhet. Av totala import från - enligtSCB:s definition - under är 1973 om var ca 27,4 procentlivsmedel, energiråvaror, andra råvaror ochhalvfabrikat och industriella färdigvaror eller andra långtbearbetade industriprodukter. Avvår totala import 1972 om var livsmedel,10,energiråvaror och elenergi, andra råvaror ochhalvfabrikat och industriella färdigvaror och långtbearbetadeprodukter. Ävenom man tar hänsyn till att energiråvarorna utgör ett dominerande inslag i vårimport från måste den låga andelen industriellt förädlade produkteroch den höga andelen livsmedelsprodukter stämma till eftertanke. I våra strävandenatt arbeta för en global utjämning måste det vara ett mål dels att iså stor utsträckning som möjligt skall kunna förädla sina egna råvaror, delsatt de i största möjliga mån skall kunna använda sin kapacitet förlivsmedelsproduktion för egna behov. Uppenbarligen måste såväl vårt tekniskabistånd som utformningen av våra importregleringar spela en stor rollhärvidlag. möjligheter att påverka internationellahandelsöverenskommelser måste också beaktas. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att till herrhandelsministern få ställa följande frågor: Hur ser handelsministern på den framtidautvecklingen av vår import från ? Instämmer handelsministern med principerna attu-länderna i största möjliga mån bör kunna förädla sina egna råvaror ochutnyttja sin kapacitet till livsmedelsproduktion för egna behov? Vilka åtgärder är handelsministern beredd att vidtaför att påverka varufördelningen av vår import från ? Nr 119 §15 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts propositioner den ' ' förslag till lag om ändring i förordningen(1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksför- eningar, m. m. Nr166 med förslag till ändringar i naturvårdslagen (1964:822) och skogsvårdslagen(1948:237), m. m. Nr167 angående representation för de anställda i allmän försäkringskassasstyrelse, m. m. Nr 168 med förslag tilllag om kreditpolitiska medel, m. m. Nr171 med förslag till lag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308), m. m. Nr173 med förslag till ändring i lagen (1973:249) om inskränkningar i rätten attutbekomma allmänna handlingar avseende sekretesskydd för handlingar i ärendenrörande studiestöd under sjukdom, m. m. Nr174 med förslag till lag om ändring i statstjänstemannalagen (1965:274), m. m. Nr178 med förslag till lag om ändring i lagen (1919:240) omfond-kommissionsrörelse och fondbörsverksamhet Nr 179 angåendeförsäljning av en fastighet i Nr 180 med förslag tilllag om ändring i tullagen (1973:670), m. m. § 16 Anmäldes och bordlades framställningarna Nr 22Fullmäktiges i förslag om organisation m. m. Nr 23 Fullmäktiges i riksgäldskontoretförslag till vissa ändringar i Ordetlämnades på begäran till i (c), som yttrade: Jag hemställer att kammaren ville besluta att tiden för avgivande avmotioner i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:149 med förslag tillorganisation av den nya centralmyndigheten för domstolsväsendet m. m. måttemed hänsyn till ärendets omfattning utsträckas till första plenum . §18 Anmäldes och bordlades motionerna Nr1932 av avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:138angående ändring i förordningen (1959:552) angående uppbörd av vissa avgifterenligt lagen om allmän försäkring, m. m. 28 Nr 1933 av herrar i Stenkyrka och Ekinge Nr 1934 av herrarSchött och 119 avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1974:140 angående den transportstöd till Gotlandstrafiken j2 Nr 1935 av m.fl. Nr 1936 av herrHallgren m.fl. Nr 1937 av herrNordgren Nr 1938 av . Nr1939 av avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:148med förslag till lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Nr1940 av herrar i och Polstam Nr 1941 av m.Jl. Nr 1942 av iLidingö Nr 1943 av herrLövenborg m.fl. Nr1944 av och avlämnade i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 1974:154 med förslag till viss lagstiftning omtrafiknykterhetsbrott §19 Meddelande ang. enkel fråga