prot · FX0957 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes tUl en början av fru tredje vicetalmannen, § I Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. Fortsattes överläggningen angåendesocialutskottets betänkande nr 5, punkterna 30-47. i (s): Jag har fått på min lott att säga några ord isamband med vad som upptagits i utskottets betänkande under punktema I och J. Den som läser motionema som hör tUl dessa punkter ochutskottsbetänkandet finner nog snart att det är ett ganska snårigt område somvi rör oss på. Det gäUer framför allt avsnittet under mbriken Nykterhetsvårdm. m., där de små bokstäverna "m.m." rymmer hela det svåranarkotikaproblemet. Vi har i socialutskottet haft att behandla fleraomfattande och innehåUsrika motioner. Detta tyder på att både nykterhetsfråganoch narkotikafrågan fortfarande oroar aUmänheten och bekymrar oss. De härmotionema andas otålighet, och jag vUl gärna medge att det inte är svårt attdela den otåligheten. Det känns ibland som om man skuUe vilja rycka sig lös ochgripa in på detta område, men jag förmodar att man precis som många andra snartskuUe finna att svårighetema är stora och att barriärerna är svåra att kommaöver. Jag tror att varje socialarbetare känner detta inpå bara kroppen. Fm , som hade anmält sig tiU dennadebatt men som inte är här , säger i sin motion 1329 att det inte finns någraenkla lösningar beträffande alkoholist- och narkomanvården. Jag skuUe tro attdet är det sannaste som hon har yttrat i den här debatten det finns ingenkungsväg. Men ändå vUl hon ha klara linjer, och den reservation som är upphängdpå hennes motion talar om att man redan nu bör slå fast hur det skall bU t. ex.i fråga om frihet och tvång, fastän socialutredningen just i dagama hoppas vi slutjusterar sitt betänkande. Vi får aUtså såsom ansvariga i detta fall söka oss fram.Folkpartiet talar i sin motion om en viss handlingsföriamning. FörhåUandet ärju det, att om vi bara visste vilka metoder som skuUe användas förbehandlingen, skulle vi nå bättre resultat. Men jag vUl gärna understryka, fm talman, att resultatockså nås i detta avseende. Det finns ibland en behandUngspessimism som kanvara nästan förödande. Den har kommit ganska starkt tUl uttryck från dennatalarstol inte , men tidigare när det gäUde narkomanvården. Man sade attinte någon enda människa hade blivit hjälpt. Så kom socialstyrelsensundersökning, som visade att det på många områden och i Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m den 4 aprU 1974 Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. många fallhar gått ganska bra. Jag tror att den farligaste instäUning man kan ha är justpessimism och tron att det inte finns några möjligheter att komma fram,eftersom den förlamar dem som arbetar med dessa frågor. Det finns i vården av alkoholskadade och narkomaner entrend som jag gäma vUl understryka också i den här debatten trenden motöppenvård och frivillighet. Av statistik som vi kan ta del av framgår atttvångsintagnmgarna inom nykterhetsvården minskar. Antalet enskUda vårdanstalteroch inackorderingshem ökar. Detta måste, fm talman, vara en riktig utveckling.Det går inte att tvångsvårda människor. Vi kan naturligtvis av humanitära skälinte låta folk frysa ihjäl under broar eUer på andra stäUen. Detfinns aUtså en gräns för denna frihet, men den bör sättas så långt bort sommöjUgt. När man tar del av vad som pågår på detta område finnerman att det är ett ganska omfattande arbete. Det framgår inte av motionerna när man läser dem får man en känsla av att nästan ingenting händer.Socialutredningen lägger snart fram sitt principbetänkande. befinner sig i slutskedet. AUa vi som har sysslat med dessa frågorhar väl känt otålighet inför den tid det tar att utreda, men har viresultatet av utredningsarbetet strax om hömet. anslog vi tUl särskUdaåtgärder för vård av alkoholmissbrukare m. m. Vi fick bestämmelser omtUlfälligt omhändertagande. Polisen fick möjligheter att flytta minderårigafrän farliga eUer skadliga mUjöer. Regeringen har skapat det brottsförebygganderådet, som bl. a. har tUlsatt en gmpp med rättschefen i socialdepartementetsom ordförande och en annan grupp med f. d. riksdagsmannen somordförande. Båda dessa grupper skaU syssla med alkohol- och narkotikafrågomaoch det samarbete som vi länge har talat om meUan socialvård, skola och polis. Inom nykterhetsvården har vi fått enanstaltsutredning, och socialministern tUlsatte en utredning föröversyn av personalorganisationen inom nykterhetsvården. Den skall också ta uppden ekonomiska situationen för anstalterna som det -vill jag gärnaunderstryka är ganska prekär på en del håll. Denna har däremot inte tagitsupp i motionerna. Vi har , fru talman, fört en reform i hamn som harpasserat ganska obemärkt. Det var en efterlängtad reform; det gäUde att ge demsom är intagna på nykterhetsvårdsanstalter sjukpenning. Utskottet begär ocksåöversyn av statsbidragsreglerna inom narkomanvården. Dessutom har denkommunalekonomiska utredningen hand om hela det ekonomiska fältet och utrederhur kostnaderna skaU fördelas meUan kommun och stat. Man kan naturligtvis jag understryker det igen - kännaotålighet över att aUt detta utredningsarbete inte går fortare. Men att söka gesken av att något väsentligt inte är på gång tycker jag är att tala mot bättrevetande. tog upp fylleristraff utredningen, som berörsi folkpartimotionen. har också understmkit vikten av attförslag läggs fram för beslut. Jag -vUl gäma instämma i vad herrRomanus sade om att det är orimligt och omänskligt att ta"fyUerister" som vi kaUar dem - tiU en polisfinka och sedan skickaut dem i den kalla verklighetenutan att ge dem någon form av adekvat vård. Detta är en svår fråga det äringet tvivel om den saken men vi måste av humanitära skäl snart försöka lösaden. Jag understryker, fru talman, vad utskottet sagt på den punkten. Jag vUl gäma säga några ord också om thinnermissbmket.Detta synes ha tUltagit som man kan konstatera attnarkotikamissbruket tydUgen ligger ganska stUla. Det senare är vi naturligtvisglada för, men vi måste på den punkten ha en hög beredskap. En arbetsgrupp inomsjukvårdsförvaltningen i har med stöd av ett, låt vara litet,statsbidrag gjort en utredning genom vUken man konstaterat att 69 dödsfallbland ungdomar i en del fall rör det sig om barn haft ett starkt sambandmed eller t. o. m. direkt orsakats av thinnermissbmk. 69 unga människor hargått under på grund av en vara som finns i den aUmänna handeln! Herrar och har tagit upp frågan om anslagettiU Länkama "m. dessa bokstäver inrymmer en del annat änLänkrörelsen. De har hävdat att det föreslagna anslaget inte innebär någonhöjning i jämförelse med det anslag som utgick . Jag medger gärna attdet varit en del svårigheter när det gäUer detta anslag, inte minst beträffandede kristna och ideella organisationerna. Bestämmelserna är sådana att detvarit svårt för eUer i varje faU har det sagts så att lämnaut anslag. Därför har det inte blivit särskUt mycket. Socialministem och jaghar haft en interpellationsdebatt i denna fråga, och jag tackar nusocialministem för det regleringsbrev som gick tUl efter dendebatten. Jag tror att det nu är fritt fram. Men detta innebär att det finns pengar som inte användsdetta budgetår, och lägger man på för nästa budgetår - jagfömtsätter att det inte är som det har sagts i denna debatt. Jagtycker därför att vi bör vänta och se. Det har hittUls inte varit en fråga ompengar, utan en fråga om bestämmelser. I detta sammanhang vUl jag ta upp en rent principieUfråga. Här utgår både kommunala bidrag och statsbidrag. Det är naturligtvissvårt att både få direkt statsbidrag och anslag över kommunen som sedan rymmerett statsbidrag på . Det gäUer här statsbidraget tUl de kommunalanykterhetsnämndema. Det har varit en del besvärligheter också i detta avseende.Det läggs pä ärligen på det stora anslaget tUlnykterhetsnämndema, och vi hoppas att socialutredningens förslag skall medföraatt frågan om bidragsgivningen tUl nykterhetsnämndema upp. Detta äringen enkel sak, eftersom socialvården är integrerad. Denna integrering hälsarvi med tUlfredsställelse den vUl vi ha. Men det blir då naturligtvis svårtatt göra en gränsdragning mellan den rena nykterhetsvården och narkomanvården. Hur problemet skaU lösas kan jag naturligtvis nu inte hanågon mening om. Jag vill bara uttala den förhoppningen rent personligt attnykterhetsvården inte hamnar i någon sorts strykklass. Det 75-procentigabidraget har ju tUlkommit för att ge en extra stimulans för detta svåra område. I det sammanhanget måste här tas upp hur man skaU handskasmed t. ex. de kristna samfundens nykterhetsrörelses s. k. RlÄ-arbete, alltsårådgivning och hjälp i alkohol- och narkotikafrågor. Ungdoms- och nykterhetsvärd, m. m. den 4 aprU 1974 Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. mycket braoch uppskattad, men frågan är: Kan man lämna statsbidrag direkt frånsocialstyrelsen med ett kommunalt bidrag med statsbidrag? ellersenare måste man ta upp den principieUa frågan för att reda upp förhållandena. sade att socialdemokratema ochfolkpartisterna ligger ganska nära varandra inom socialpolitiken. Det kankanske sägas om det område som jag nu har berört. Men jag tror, ,att -vi ändå inte skaU bortse från att det i gmnden finns en skUjaktighetmellan liberalismen och den demokratiska socialismen. De alkohol- och narkotikaproblem som växer upp i ettsamhäUe är naturligtvis i hög grad beroende av den samhällsstmktur vi har ochav det samhälle vi skapar. Det är inte bara fråga om de rent tekniskastmkturema, utan det är också fråga om hur människor beter sig mot varandra.Med bästa vilja i världen kan man inte påstå att det liberalkapitalistiskasamhället, där det får flöda ut, inte skapar väldigt stora problem. Jag tänkerdå på konkurrenssamhäUet, där den svaga människan har mycket lätt att gå underoch där önskan att tjäna pengar är så stark att det på sina håU skapasslumområden. Så har vi det inte i som väl är. Men jag tror att vi skuUekunna skapa ett betydligt människovärdigare samhälle än vi trots allt har ivårt land. Jag hyser inte den naiva tron att ett förändrat samhäUeinte ocksä har sina alkohol- och narkotikaproblem Det vore blåögd naivism. Mensamhällets konstruktion har betydelse för hur vi klarar av också denna fråga,som ju rider oss som en mara. Det finns, fru talman, ytterligare reservationer iutskottsbetänkandet. Jag har bara berört några. Utskottet har tUlstyrktmotionskravet på tUl uppsökande verksamhet inom kommunerna. Förövrigt tycker jag att utskottsbetänkandet andas förståelse för de problem sommotionema har tagit upp. Detta har -vitsordats här . Jag ber, fm talman, med dessa ord att få yrka bifall tiUsocialutskottets hemstäUan på samtliga de punkter som behandlas. () kort genmäle: i anförde någrasynpunkter på motion och och min reservationi anslutning till den, dvs. ansåg, om jagförstod honom rätt, att det skuUe vara mycket svårt att utfärda sådana råd ochanvisningar som vi har begärt. Jag inser att det kan vara svårt att i allasammanhang följa samma regler, men att det skaU finnas råd och anvisningarutfärdade för hur vården i princip skaU bedrivas tycker jag är alldelesriktigt, och det är detta vi är ute efter Sedan sade i att det inte går atttvångsvårda människor. Om jag minns rätt, sade i motsvarandedebatt 1972 att vi skaU sluta tala om tvång, men 1973 sade han att vi inte heltkan avstå från tvång. är aUtså tUlbaka på linjen att det integår att tvångsvårda människor. Jag har en annan uppfattning. Jag tror att närdet gäUer ungdomar som inte själva inser att de behöver vård måste samhäUet tasin vårdskyldighet och tvångsvårda dessa ungdomar. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Så länge i höU sig tUlde sakfrågor som vi diskuterar i det här avsnittet hade jag inte mycket attinvända. Han slutade ju också med att konstatera att han höll med om attsocialdemokrater och folkpartister ligger ganska nära varandra i ståndpunkteri fråga om t. ex. narkomanvård och nykterhetsvård. Det var bara när herrSvensson gav sig ut i de ideologiska betraktelsema som jag måste reagera. sade att det finns en skUlnad i grundenmellan liberalismen och socialismen. Ja, självfallet. Det är vi helt ense om,och jag vUl gäma understryka att vad jag har sagt här inte skaU fattas på någotannat sätt. Sedan sade att det liberalkapitalistiska samhäUet,när det får flöda ut det var väl de fulaste ord som kunde kommapå , skapar olyckliga människor osv. Men jag bekänner mig och bekänner sig tUl ensociaUiberal uppfattning som inte vill att vi skaU ha någon ohämmad kapitalismutan vi skall ha ett samhälle där marknadsekonomin fungerar inom mycket nogauppdragna ramar för att förhindra olika avarter som skadar människor. Om herrSvensson associerar tUl eller något annat kapitalistiskt land, så har detinte med i att göra. Och när säger att han vUl arbeta för ettvänligare samhäUe, låter han ju nästan som en folkpartist. Vi talar om att viviU ha ett mänskUgare samhäUe med större utrymme för individueUa variationersom tar hänsyn tUl hur människor är. Jag tror inte att kan hittanågot socialistiskt samhälle som är värt beteckningen vänligare än denkapitalistiska biandekonomins svenska samhäUe. Det som är karakteristiskt förde socialistiska samhäUena är att de är mera ovänliga samhäUen, som inte germänniskor möjUghet att uttrycka sin uppfattning fritt, som utsår misstänksamhetmeUan familjemedlemmar och som över hu-vud taget är uttryck för en hårdstyrning av individen. Det är möjUgt att man med hjälp av sådana repressivametoder kan bekämpa vissa typer av drogmissbruk. Det finns kanske exempel påbåde socialistiska länder och andra auktoritära samhällen där man har kunnatkomma ganska långt i bekämpningen av drogmissbruk. Men jag tror precis som herrSvensson att om vi vill ha ett samhäUe som ger betydande rörelsefrihet förindividen så får vi nog tyvärr också räkna med att det finns missbruk, även omvi självfaUet gör allt vad vi kan för att bekämpa det. Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Jag tror inte att lyssnaderiktigt på vad jag sade om tvångsåtgärder. Det finns naturligtvis en gräns somman inte skall överskrida i det här avseendet, därför att människor avhumanitära skäl måste tas om hand enligt vissa bestämda lagar. Men jag menaratt den gränsen skaU ligga så långt bort som möjligt. Erfarenheten säger attdet är" svårt att klara vården om vi tar tUl tvång. Jag har sagt dettaflera gånger, och det är möjligt att jag har uttryckt mig med olikanyanser, men min instäUning är på den punkten densamma. HerrRomanus talar nästan som om han vore en god socialdemokrat. Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. Vi står juför den demokratiska socialismen. I denna ligger ett ganska starkt mått avinflytande också över det samhäUe och de strukturer vi har att röra oss med. Viupplever nu inte just på det här området men det har starkt samband att detär många människor som är utslagna ur produktionsprocessen. Det framstår förmig som ett av våra aUra största sociala problem; dessa människor blir alltsåöver inom företagsamheten. Detta är ett problem som vi har att kämpa med, ochdet är erUigt min uppfattning en del av det konkurrenssamhälle, som vi på dennapunkt mer eller mindre accepterat men som vi inte accepterar i längden. () kort genmäle: i nyanserar sin repliknär det gäUer tvångsvården. Jag är tacksam för detta. TiU både herrar och i -vUl jagsäga att orden Ett vänligare samhälle stod på dåvarande högerpartietsvalaffischer 1962. Det är alltså inte något nytt. () kort genmäle: Att först skriva orden Ett vänligare samhäUepå en valaffisch och sedan gå ut och tala om att man skaU skapa ett samhäUe förde fria och starka människoma går inte ihop. Då har man lämnat valaffischenlångt bakom sig. Vi måste ha ett samhälle även för de svaga människoma, ochdärför tror jag inte att den konservativa ideologin har mycket att göra med ettvänligare samhäUe. Jag skidle vUja returnera i Kungälvälskvärdhet jag antar att det var en sådan då han kallade mig för en godsocialdemokrat. Om jag fattade rätt, säger han att vi skaU haungefär den nuvarande biandekonomin men ta bättre vara på och förhindra attmänniskor inte blir utslagna ur produktionsprocessen. Han vUl tydligen inte haett samhälle av den typ man har i de socialistiska länderna. Det verkar dåsnarare som om försöker bli en god socialliberal, vUket jagönskar honom lycka tUl med. i (s) kort genmäle: Hen och hans parti står hela tidennärmare det parti som representerar än socialdemokratin. Jag tänker göra några kommentarer tUlreservationerna 21, 22 och 23. När det gäUer reservationen 21 kan sägas attbakom denna ligger ett par motioner, i vUka föreslås att statsbidrag skaU utgåtUl personeU elevassistans. har mycket riktigt erinrat om att detvar som i sin anslagsframstäUning för /72föreslog att statsbidrag skuUe utgå för personell elevassistans. Det är riktigt som sagts här attdepartementschefen statsverksproposition anförde att då sådanassistans åt elever inom särskolan får anses utgöra en del av det vårdansvarsom åvilar huvudmännen kunde han för sin del inte biträda förslaget. Utskottetfann vid det tUlfället inte anledning tUl något annat stäUningstagande i denhär frågan.Den var också uppe i motion 1973 men utskottet avstyrkte även då motionen.Skolöverstyrelsen har inte återkommit med förslag om statsbidrag,och det kan väl då tänkas att den delar departementschefens uppfattning. Jag har fäst mig vid vad man skriver i reservationen fråncenterpartiet och . Man säger att eftersom det inte utgårstatsbidrag tUl personeU elevassistans är det endast i mycket begränsadutsträckning som huvudmännen ansett sig ha möjUghet att anstäUaelevassistenter. Som en följd av detta förekommer det att vårdpersonal fårfölja barn tUl skolan och får tjänstgöra som elevassistenter, något somförsämrar institutionernas möjligheter att klara sina uppgifter. Jag beklagar verkligen om det finns landsting som bara föratt de inte får statsbidrag avstår från att göra något. Det är verkligenbeklagligt om vården av den arUedningen blir eftersatt. Eftersom det står ireservationen förekommer det väl i något eller några landsting. I anledning av reservationen 21 yrkar jag bifaU tUlutskottets hemstäUan. har talat för motionerna 470 och 1061angående vuxenutbUdning för psykiskt utvecklingsstörda. Jag vUl erinra om attsedan läsåret 1970/71 bedrivs med medel från anslaget under K 5 Bidrag tUldriften av särskolor m.m. försöksverksamhet med undervisning av gravtutveckUngsstörda vuxna. I försöksverksamheten deltog /73 13 av de26 huvudmän som svarar för omsorgen om utvecklingsstörda, och verksamhetenomfattade omkring 500 elever. Den pågående försöksverksamheten avser särskUtatt öka utbudet av undervisning tUl de -vuxna utvecklingsstörda genom nyaformer som befintliga former utnyttjas och utvecklas. Den hittiUsbedrivna försöksverksamheten har syftat tUl att ge erfarenhetsunderlag för välavvägda program och en lämplig organisation för undervisning av vuxna psykisktutvecklingsstörda. I reservationen 22 av föreslås attförsöksverksamheten skall byggas ut så att den kommer att omfatta samtligahuvudmän. Det är en uppfattning som emellertid inte delas av ,som i stället anser det värdefuUt att försöksverksamheten fortsätter ännu ettår, huvudsakligen inom de landsting som redan är med i försöksverksamheten.Därefter bör det vara möjligt att ta stäUning tUl vuxenundervisningen somreguljär skolform. Vad är det då som skUjer utskottet och reservantema? Ja,utskottet menar liksom att man bör få ytterligare erfarenhetinnan man tar ställning tUl vuxenutbUdningen för de utvecklingsstörda som enreguljär skolform. Egentligen är av samma uppfattning somutskottet bara med den skiUnaden att har valt att uttrycka detta ien reservation och med ett annat ordval, nämligen att "förslag skaUframläggas så snart ske kan". Förmodligen avses därmed närförsöksverksamheten är avslutad. Det är alltså egentligen ingen skillnadmellan utskottet och reservanten. Det finns en annan motion som fm också talade förmed förslag att utvidga huvudmännens skyldighet erUigt omsorgslagen tUl attavse också utbUdning av vuxna utvecklingsstörda. Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. meningfinns det emeUertid inte arUedning att när försöksverksamhet pågår pröva dennafråga, och jag yrkar bifaU tUl utskottets förslag. I motionen 423 av och i reservation 23hemställs att beslutar om ett anslag på tUl De blindasförening för dess verksamhet för dövblinda. Anslaget skuUe tas under K 7 Kostnaderför viss verksamhet för blinda. Från detta anslag utgår bidrag tUl De blindasförening tUl kostnader för dels den genom De blindas förenmgsförsäljningsaktiebolag bedrivna depåverksamheten för försäljning avarbetsmaterial tUl blinda hantverkare och försäljning av derashantverksprodukter, dels utbUdning vid försvarets hundskola i avledarhundar för blinda. Personligen har jag litet svårt att förstå varför man, omman vUl hjälpa de dövblinda, begär pengar från just detta anslag av aUa. mening bör anslaget under K 7 inte utvidgas tUl att avse annat än Deblindas förenings depåverksamhet och utbUdning av ledarhundar för blinda. Det är naturligtvis inte min uppgift att ge råd ochanvisningar om hur oppositionen skaU skriva motioner eUer under vUka punkter ibudgeten man skall begära pengar, men om och hennes medmotionäreri StäUet hade hänvisat tUl anslaget K 6 Bidrag tUl handikapporganisationerhade jag förstått det bättre. Från detta anslag utgår nämligen bidrag tUlhandikapporganisationernas allmänna verksamhet. Låt mig bara upplysningsvis erinra om att fr. o. /73 finns ett gemensamt anslag för statens bidrag översocialhuvudtiteln tUl handikapporganisationemas aUmänna verksamhet. Utskottethar genom sin skrivning klart sagt ifrån att Kungl. Maj:t beslutar utan närmareanvisning från om fördelning mellan organisationema avanslagsbeloppet efter förslag av . Genom den nuvarandeordningen för fördelningen av anslaget tUl handikapporganisationerna kan manta tUl vara den expertis som finns samlad i . Rådet harsamarbete och kontakt med organisationerna och har möjlighet att bedöma ochprioritera organisationemas anspråk. Det är i rådet som bedömningen bör ske. Det är klart att med den uppfattning som utskottet häridessa frågor hade fm Freenkels motion blivit avstyrkt, även om hänvisat tUl K 6 Bidrag tUl handikapporganisationerna. Men låt mig baraerinra om att under innevarande budgetår har De blindas förening fått 780 000kronor och Föreningen från anslaget Bidrag tUlhandikapporganisationerna. talade om att de som hon begärti sin motion skuUe användas bl. a. till att täcka De blindas förenings centralakostnader. Det är bl. a. dessa kostnader som lämpligen bör tas upp ianslagsframstäUningen inför det förslag tUl fördelning av anslaget som statenshandikappråd skaU göra tUl Kungl. Jag skulle också vUja göra några kommentarer till vad herrAndreasson i har sagt när det gäUer Kronprinsessan . När man läser särskUda yttrande, och även när manlyssnade på honom här, kan man mycket väl förstå att han ansträngningarsätter sin tUlit tiU Kungl. någontingskaU hända och ske. Jag tror att det är en riktig bedömning som han gör ochbåde han och jag kan nog vara övertygade om att Kungl. Maj:t verkligen kommeratt föUa denna fråga. Men eftersom ansvaret för vård och behandling avrörelsehindrade psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar, som remitterastUl KVS, åvUar landstingen och de landstingsfria kommunema och det ankommer påhuvudmännen att ta StäUning tUl hur vårdorganisationen för dennapatientkategori skaU vara utformad, bör enligt utskottets mening icketa något initiativ i frågan. Utskottet har emeUertid skrivit att om aweckling beslutas,skaU avvecklingen ske i takt med att ersättningsanordningar med motsvaranderesurser kan komma tUl stånd på annat håU. Vi understryker att detta skaU gäUabåde kvantitativt och kvalitativt. Det kan kanske finnas anledning att erinraom att Kronprinsessan är, som i , en riksanstalt som ägs av en från fristående förening.