prot · FX0910 · 1974-12-31 00:00:00 — Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 9, och anförde: 57 Nr 10-------------- Herr talman! har frågatmig om jag är beredd att den- grundval av erfarenheterna frånförsöken med veckoslutstrafik genom tågcharter på sträckanSundsvallStockholm föregående år förorda ett ------ \------------- mer omfattande utnyttjande avtågcharter. " SJ:s s. k. tågcharter vänder sigtill grupper av resande där resan utgör jande avtågcharter , , ,, ... ... -i j ° en del av ett större arrangemang.En researrangör abonnerar således t. ex. en helvagn i ett bestämt tåg och betalar ett fast pris för detta. resans pris för varje resenär beror därför av beläggningen, medan totalpriset bestäms av arrangören beroende på kostnaderna i övrigt, Enligtgällande bestämmelser äger SJ medge sådana nedsättningar i förhållandetill järnvägstaxorna som är förenliga med SJ:s ekonomiska Då det således ankommer på SJ att göra ifrågavarande bedömningar, är jag inte beredd att ta något initiativ av det slag herr Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Statsrådet har fäst sig vid att jag undrar om han ärberedd att "förorda" ett mer omfattande tågcharter, och i sitt svartar han närmast upp de traditionella typer av tågcharter som förekommer. Menmig veterligt kan man inte utan vidare abonnera på vagnar mellan vissarelationer för att bedriva veckoslutstrafik, utan den försöksverksamhet somgenomfördes på sträckan SundsvallStockholm var någonting exklusivt som SJresebyrå fick göra för . Sedan var avsikten att SJ skulleutvärdera resultatet för att se om denna tågcharter tagit något av denordinarie trafiken. Det har gått ungefär försöksverksamhetengenomfördes, och såvitt jag vet är utvärderingen ännu inte klar. Detta ärorsaken till att jag ställt frågan till statsrådet, och svaret kan uppfattassom en bekräftelse på att SJ åtminstone än sä länge kan styra verksamheten heltefter sin egen bedömning. Tåget är ett bekvämt transportmedel. Många föredrar avtradition att åka tåg, men biljettpriserna är för höga - det är tröskeln somhindrar ett större utnyttjande av tåget. är energisnål och måstedärför uppmärksammas mera som det främsta kollektiva transportmedlet. SJbedriver veckoslutstrafik med bussar i konkurrens med andra bussföretag - detär i och för sig helt riktigt - men ofta bedriver SJ denna veckoslutstrafik ikonkurrens med sin egen rälsbundna verksamhet, och då går det fulla bussar ochtomma tåg. Det är ungefär samma avgångstider för tåg och från en ochsamma ort till en och samma relation. Detta är slöseri med energi och medel. Med detta menar jag inte att SJ inte skulle kunna bedrivaveckosluts trafik med buss i konkurrens med andra bussföretag, men att konkurrera med sig själv är knappast någonting som man kan rekommendera. Som jag sade är det slöseri med energi och medel. Därför var jag oroad över att det skall ta innan utvärderingen är klar. Det tyder på att det inte kommer att bli någon upprepning av detta sätt att bedriva 58 veckoslutstrafik som jag anfördeett exempel på i min fråga och som var Som jag framhållit i mitt svar till herrSellgren har att inom ramen för de tekniska, praktiska ochutrymmesmässiga resurser man anser sig ha föranstalta om rabatter av den typsom vi här diskuterar. Därför har jag inte vare sig anledning eller möjlighetatt diskutera huruvida i den relation, som jag förutsätteratt tänker på, kan fortsätta med denna form av rabatterade resor.Det måste åligga , inte Kungl, Maj:t, att från tid till annanavgöra vad som från företagets synpunkt är möjligt. Jag tror inte heller attherr i den delen har någon annan mening. Sedan är vi helt överens om att järnvägarna är ett brakommunikationsmedel, som bör användas av alla som har möjlighet till det, ochdet ligger också i hela den nya trafikpolitik som regeringen nu står i begreppatt fastlägga och som sedermera kommer att föreläggas . Därför menarjag att frågeställning om tidpunkten för utvärderingen av de nuårsgamla försöken knappast kan kopplas samman med frågan om SJ;s möjligheteratt utvidga eller upprepa sådana här rabattresor. Det är helt enkelt sä att SJmed hänsyn till den kapacitet man har och de resurser som står till förfogandehar att pröva olika former för rabatter. Detta är just en sådan rabatt. Jagutgår från som självklart att företaget inte drar sig för att upprepa de försöksom här gjorts, om man finner att det finns resurser för det. Om vidgat utnyttjande av tågcharter Då konstaterar jag än en gång att statsrådetoch departementet inte har någon möjlighet att ingripa i sådana här frågor. Menlåt mig ändå som min mening framhålla att SJ, som jag erfarenhetsmässigt serdet, har både utrymmesmässiga och tekniska resurser att bedrivaveckoslutstrafik mellan vissa relationer som är naturliga för företaget, utanatt detta skall behöva nämnvärt påverka SJ;s ordinarie trafik. Man resernämligen sällan med tåg mellan två relationer över ett veckoslut. Mönstret är istället sannolikt det att någon åker hem till helgen och andra åker hemifrånnär helgen är slut. Det är inte samma personer som reser. Det är det som göratt beläggningen för SJ under veckosluten är ganska hög. Här är det fråga omatt skapa förutsättningar för att ta med speciella vagnar, som är chartrade avt. Jag kan inte säga hur det är fördagen, men för inte så länge sedan annonserade SJ om veckoslutsbussar frånKramfors till med avgång före det ordinarie tågetsavgång. Detta kan inte vara ett riktigt sätt att utnyttja vare sig deekonomiska resurserna eller resurserna på energisidan. I klarhetens namn är det angeläget att sägaatt när det gäller busstrafiken, enkannerligen dåveckoslutstrafiken, icke konkurrerar enbart med sig själv, dvs. med denrälsbundna trafiken. vet lika väl som jag att det också finnsannan trafik på landsvägarna, nämligen privat busstrafik. Jag tyckeratt det ärhelt riktigt och det tyckte också i sitt första inlägg - attstatens järnvägaranordnar billiga bussresor , oin man vagnmässigt och på annatsätt har resurser till det. Man kan till relativt låg kostnad sätta in enlandsvägsbuss för en veckoslutsresa. Det är i dagens läge inte möjligt attuppnå samma kostnadsbild när det gäller den spårbundna trafiken. Det går barainte. I det fallet får man, som jag sade i min förra replik, anpassa rabatternai den spårbundna trafiken till tillfälliga arrangemang av typ chartererbjudandeoch liknande. Jag har sagt detta därför att man av replik kunde få uppfattningen att SJ har dominansen även ibusstrafiken, vilket ju icke är fallet. HerrSELLGREN (fp): Vad herr statsrådet sade i början av sinsenaste replik är exakt vad jag sade i mitt första anförande, nämligen att SJbedriver veckoslutstrafik med bussar i konkurrens inte bara med sig själv utan ävenmed andra bussföretag. Jag sade uttryckligen att det är SJ;s fulla rätt attgöra så. Men när man bedriver konkurrens med sin egen rälsbundnatrafik anser jag att det går för långt; det är slöseri med både energi ochmedel. Våra uppfattningar om hur det hela bör läggas upp börjarnärma sig varandra. När det gäller SJ:s engagemang på detta område, tror jagatt vi är överens. SJ skall självfallet inte heller ha monopol påveckoslutstrafiken med bussar. Men det är liksom en annan sak som är mer kompliceradoch som inte gäller just det spörsmål vi diskuterar . Överläggningen var härmed slutad. § 8 Om oljebesparande vägbeläggningsmaterial Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 20, och anförde: har frågat mig om jag avser attvidtaga åtgärder för att få fram alternativa vägbeläggningsmaterial i ställetför asfalt i syfte att hålla tillbaka oljeförbrukningen. Mot bakgrund av hittillsvarande resultat inomvägforskningen står det klart, att det inom överskådlig framtid inte är möjligtatt finna nya material som kan ersätta nu kända och användavägbeläggningsmaterial, nämligen asfalt, vägolja m. m. I vissa sammanhang därdet bedöms lämpligt med hänsyn till teknisk-ekonomiska faktorer- används cementsom bindemedel i vägbeläggningar. Man får dock inte glömma attcementtillverkning är förhållandevis energikrävande och att stora kvantiteterbränsle, vanligen eldningsolja, åtgår vid tillverkningsprocessen. Priset på såväl asfalt som vägolja har under det senasteåret ökat kraftigt. Jag utgår från att som ett led i sin fortlöpandeforsknings- och utvecklingsverksamhet tar till vara alla möjligheter att fåfram godtagbara beläggningstyper som kräver en relativt sett mindre mängdbindemedel. Något initiativ från min sida anser jag med hänsyn härtill intemotiverat. HerrKOMSTEDT (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag hade väl inte väntat att statsrådet skulle presenteranågra alternativa färdiga lösningar på det problem som jag har aktualiserat,och det gör ju statsrådet inte heller. Däremot skulle man kunna tänka sig attstatsrådet hade varit mera positiv i sitt svar när det gäller att uttala sig omatt driva på utvecklingsarbetet och forskningen på det här området. Man skullekunna tänka sig att medel för sådan forskning tas exempelvis av byggforskningsavgifterna.För ett par år sedan ändrades byggforsknings-avgifterna så att den lönesummasom tillföres byggforskningen även tas från anläggningsarbeten, men migveteriigt har man inte satsat några betydande belopp för att få till ståndforskning beträffande just vägbeläggningsmaterial. föreslås en höjning avbyggforskningsavgiften från . Det skulle kanske utifrån deutgångspunkterna vara rimligt att satsa något mer och att statsmakterna vorepådrivare för att få fram alternativa vägbeläggningar. Jag menar inte att asfalten är dålig som material. Det ärinte därför jag har ställt frågan, och jag har inte heller gripits av storaskälvan på grund av den situation beträffande oljan och energiförsörjningen somvi befinner oss i just . Jag tror nog att oljefrågorna kommer att lösas påsikt, men problemet är att oljan ökat kraftigt i pris. I den petita somupprättades av statens vägverk i mitten av och som ligger till grundför /75 kunde man inte ta hänsyn till de ökade kostnader som nukommer att uppstå för vägbeläggningsmaterial. Det kommer att handla omåtskilliga på minussidan, och det betyder självfallet att vifår mindre utbyggnader och underhåll på vägsidan än beräknat. De knappatillgångar som redan finns på vägsidan kommer alltså att ytteriigare beskäras. säge-r statsrådet i sitt svar att man använder cement ivissa fall. Jag kan inte uttala mig om huruvida det är tekniskt riktigt attsatsa mer på cementsidan. Statsrådet hänvisar till att cementframställning ärenergikrävande, men då kan man säga att den energi som går åt för attproducera cement kan framställas av något annat än olja. Statsrådet säger atthan utgår från att fortlöpande skall följa dessa frågor, men då är vitillbaka vid medelstilldelningen: kanske inte har de resurserna utanskulle kanske önska ett ingripande från statsmakternas sida som ett pådrivandeinstrument. Ang. SJ.s godsbefordringsförhållanden i Överiäggningen var härmed slutad. § 9 Ang. SJ:s godsbefordringsförhållanden i Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 24, och anförde: har frågat mig om jag är villigmedverka till att SJ:s godsbefordringsförhållanden i inte försämras. Deförändringar av styckegodsservicen som SJ håller på att genomföra Ang. SJ.s godsbefordringsförhållanden i i Markskommun innebär att den i tidigare införda tågbilgodsser-vicen nu ocksåkommer att omfatta . Denna utökning av servicen innebär vidare attforslingskapaciteten ökas så att förutom hemforsling av styckegods direkt tillaffärer och företag hämtning av avgående gods kan erbjudas kunderna i Markskommun i större utsträckning . Den godsmängd som sedan återstår att behandla i magasineni och , som båda ligger inom på ett inbördes avstånd av3,, är av så liten omfattning att den enligt SJ inte motiverar att bådamagasinen bibehålls. Eftersom magasinet i är av mycket god standard harSJ valt att utnyttja detta som in- och utlämningsställe i och inteåteruppföra det brunna magasinet i . Kommunen har motsatt sig attomläggningen sker redan innevarande vinter. SJ har tagit hänsyn härtill ochavser nu företa omändringen fr. o. m. . Genom att huvudparten av styckegodset kommer attdirektforslas från och till styckegodsterminalen i och genom detförhållandet att för resterande gods lokal service bibehålls i vidmagasinet i synes de vidtagna åtgärderna ge en godtagbar service försåväl ortens näringsliv som allmänheten. HerrNYHAGE (m); Jag ber att få tacka statsrådet för det avgivna svaret. Bakgrunden till frågan är att godsmagasinet i heltförstördes av brand . I avvaktan på att ett nytt magasin skullebyggas upp har man fått använda sig av ett provisorium. Det har fungerat, tackvare utomordentliga insatser av personalen, som fått arbeta under svåraförhållanden. Planerandet av ett nytt magasin har pågått i mer än ettoch . Ritningar har åtskilliga gånger vandrat mellan SJ;scentralförvaltning och olika lokala myndigheter och instanser. Allt tyddealltså på det som ansågs fullkomligt självklart, nämligen att SJ ämnadeuppbygga ett nytt magasin, då plötsligt besked utgick att man i stället avsågatt överflytta all godshantering till , från . Detta beskedbör ses mot bakgrunden av att är den enda station som SJ har satsat påsåsom serviceinrättning mellan och man har låtit bygga ett nyttstationshus . Det bör också ses mot bakgrunden av att man hartonat ner verksamheten vid station, som automatiserats, vilket alltsåmedger tågrörelser utan bemanning vid stationen. SJ:s överraskande besked i denna fråga väckte milt sagtstor bestörtning i vida kretsar. Därest man nu förverkligar sina planer attöverflytta godshanteringen från till , innebär detta otvivelaktigtförsämrade förhållanden för befolkningen i allmänhet, för företagarna isynnerhet och för småföretagarna i allra högsta grad. Den övervägande delen av bygdens industri är lokaliseradtill och inte till . En betydande del av den omgivande bygden har Kinnasom centralort i såväl järnvägs- som postalt hänseende. I allra högsta grad fårdärför ett nedläggande av godshanteringen i negativa konsekvenser. Detblir kraftigt ökade kostnader och allvarligt Samhällsekonomiskt sett ärSJ;s beslut inte försvarligt. Ökningen avnäringslivets kostnader på grund av den längre transportvägen man kan intenöja sig med att bara se på avståndet mellan och , eftersom mångahar långt avstånd till blir mycket större än de eventuellakostnadsbesparingar som SJ kan vinna genom att ej investera i ett nyttgodsmagasin i . Även servicemässigt sett är SJ:s beslut oförsvarligt. SJkan möjligen på ett tillfredsställande sätt klara utforslingen av godset mendefinitivt inte inforslingen. Genom sitt beslut framtvingar SJ längretransportvägar, och särskilt de mindre företagen drabbas svårt. Den enskildamänniskan kommer i kläm. Att man på skilda håll har reagerat kraftigt är inteunderligt. Jag vill här, eftersom min tid har gått ut, bara uttrycka denförhoppningen att statsrådet måtte uttala att han inte vill medverka till ensådan omotiverad och på sakliga skäl ogrundad åtgärd som det här är fråga om. Ang. SJ.s godsbefordringsförhållanden i I ett svar till den 6 decemberi fjol på en fråga som hade nära släktskap med den fråga nu hartagit upp sade jag följande: "Efter beslut av riksdag har detblivit möjligt för kommuner, som anser att olönsam järnvägsstation börbibehållas, att göra framställning om detta till Kungl. Maj;t. Sådanframställning kan göras även ifall SJ har för avsikt att lägga ned endast etttrafikslag vid stationen. Här har alltså kommunen en möjlighet att få fråganytterligare prövad, om man anser att man har några särskilda skäl som börbeaktas," har i sitt yttrande, daterat den 20 decemberi fjol, i den av påtalade frågan, sedan man har diskuterat förändringen,meddelat: "Kommunen får med vad som anförts hemställa att SJ omprövar sittbeslut om nedläggning av godshanteringen i och kan icke tillstyrkaöverflyttning den 7/1 1974." SJ har ansett dels att detta icke är ett formelltöverklagande till Konungen vilket det ju heller inte är dels att Markskommun har avsett att anmäla att man motsätter sig den tidsplanering som SJ harhaft för förändringen. Mot denna bakgrund, herr talman,menar jag att har varit i sin fulla rätt att överklagaförändringen hos Kungl. Kommunen har inte utnyttjat denöverklagnihgsmöjligheten. Man har i sitt yttrande till SJ sagt att manmotsätter sig tidpunkten för förändringen. Allt detta gör, menar jag, att detfinns skäl för SJ att bedöma det så att dess beslut i frågan är prövat av Markskommun. HerrNYHAGE (m); Det är ingen tvekan om att såväl kommunalamyndigheter som företagare och representanter för befolkningen har reageratmycket negativt mot detta besked. De kommunala myndigheterna har önskat attgodsmagasinet i skall byggas upp igen. Av den centrumplan som jag har ettexemplar av i min hand och som har utarbetats beträffande framgår ocksåatt man utgår från att ett Ang. SJ.s godsbefordringsförhållanden i godsmagasinskall finnas på stationsområde. Från företagarhåll har man uppvaktat SJmen utan önskat resultat. Man kan inte tolka den reaktion som kommit till uttryck ibygden på annat sätt än att man där är klart för att godsmagasinet i börbevaras. Om så inte sker blir det reellt sett ekonomiska svårigheter inte minstför företagarna och försämrad service. Det borde vara angeläget, inte minst idessa tider när ökade drivmedelskostnader medför ökade kostnader förbiltransporterna, att man söker bevara servicen i stället för att försämra den. Om har rätt - och jag har ingenanledning att ifrågasätta hans uppgifter om opinionen i området är det ännumärkligare att inte har överklagat beslutet hos Kungl. Maj:t. Detär detta som fattas för att man skulle ha fått frågan slutligt prövad. Jag vidhåller således, utan att vilja rida påöverklagningsinstitut eller någonting annat, att här hade man möjlighet att gåtill högsta instans och få SJ;s beslut prövat. Man har inte gjort det. Detåligger inte Kungl. Maj:t att så att säga i andra riktningen aktualiseraärendet. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Föredrogs och hänvisades framställningen nr 11till . § 11 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 261-264 till , nr 265 till finansutskottet,nr 266-274 till skatteutskottet, nr 275 och 276 till justitieutskottet, nr277 till lagutskottet, nr 278 och 279 till utrikesutskottet, nr 280 till försvarsutskottet,nr 281 och 282 till socialförsäkringsutskottet, nr 283-290 tillsocialutskottet, nr 291-293 till kulturutskottet, nr 294-306 tillutbildningsutskottet, nr 307-318 till trafikutskottet, nr 319-331 tilljordbruksutskottet, nr 332 och 333 till näringsutskottet, nr 334 tilltrafikutskottet, nr 335 338 till näringsutskottet, nr 339-341 tillinrikesutskottet samt nr 342-346 till civilutskottet. § 12 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 28. § 13 Herrtalmannen meddelade att Kungl. Maj:ts propositioner nr 1 och 2 skulle sättassist på föredragningslistan för morgondagens sammanträde. § 14Interpellation nr 29 om ianspråktagande av nedlagda eller otillräckligtutnyttjade vattenkraftverk Ordet lämnades på begäran till HerrLEUCHOVIUS (m), som yttrade: Nedskärningen av oljeproduktionen i MellerstaÖstern, framkallad av politiska skäl, har mycket hastigt och märkbart påverkatden svenska energiförsörjningen både på kort sikt och för framtiden. Även omvärldens oljetillgångar är avsevärda och många tillgångar ännu inte utnyttjats,talar allt för att den explosionsartade prishöjningen som sannolikt ännu långtifrån nått sin kulmen kommer att medföra ett framtida avsevärt högre pris änvad vi varit vana vid. Det kommer obönhörligen att innebära att vi måstevidtaga alla tänkbara åtgärder för att göra oss mindre beroende av oljeimportän . Vi måste inrikta oss på energibesparande åtgärder inte bara för dagenutan också i ett längre perspektiv. Men framför allt måste vi söka efter alternativaenergikällor och bättre utnyttjande av redan befintliga. Forskning ochutveckling inom energiområdet måste prioriteras. Inhemska bränslen som torv,bark, övrigt skogsavfall och sopor bör användas i långt större utsträckning ännu för uppvärmning. Oljan står för av vår energiförsörjning.Ca 25 procent av elkraften produceras i oljeeldade värmekraftverk. Även ombesparingsåtgärder tillfälligt kan minska vårt behov av elkraft talar allt föratt elförbrukningen kommer att stiga successivt. Någon fortsattutbyggnad av de få återstående ännu ej exploaterade älvarna bör enligt minmening knappast ske. Däremot bör självfallet allt göras för att genommodernisering och utbyggnad av redan befintliga kraftverk öka elproduktionen. Vid sidan av de stora vattenkraftverken finns det en istor utsträckning outnyttjad tillgång, av vattenkraft i de otaliga åar imellersta och som förr i stor omfattning utnyttjades för lokalabehov av elkraft, kvarndrift etc. Jag vill i dennainterpellation närmast beröra denna energireserv och dess utnyttjande. Enligt min mening finns det i det rådande läget och medsikte all anledning att utnyttja den berörda tillgången. Härförtalar också starkt miljömässiga hänsyn. Utnyttjande av vattenkraften i redanutbyggda och reglerade system har enbart positiva effekter för miljön. Gamlavackra raserade kvarnar med pittoreska kvarndammar kan restaureras.Vattenkraften ger inga oönskade bieffekter som t. ex. stinkande ochfördärvbringande svavelrök från oljeeldade kraftverk. Det torde inte finnas någon säker uppskattning hur storenergitillgången är i icke utnyttjade fallhöjder vid våra vattendrag. Men ettpar exempel ger dock en fingervisning om att det rör sig om icke oväsentligaenergireserver. Ordföranden i har gjort en ingående kartläggning av samtliga utefter Tidanslopp, de energieffekter som utnyttjas och de som är möjliga att utnyttja.Vid de ca 3 5 olika större och mindre anläggningar som eller tidigare 5 protokoll 1974. Nr 10 utnyttjat vattenkraften uttas nu eneffekt av ca 4 000 kW. Torsdaeenden emellertid vara möjligt attutnyttja nära 9 000 kW. 24 januari1974 skulle innebära ettytteriigare uttag av mellan 25 och 30 -------------------- miljoner kWh vilket motsvarar ca olja till ett dagsvärde av över Vid i har ingenjör enligtpressuppgifter på ett genialt sätt utnyttjat den gamla kvarnturbinen förgenerering av elkraft. Anläggningen som moderniserats förser inte med all behövlig elenergi utan lämnar också ett överskott till kommunenselnät. Enligt ingenjör skulle en utbyggnad av motsvarande slag lätt kunnagöras av flertalet av de 400-500 nedlagda vattenkvarnar som finns i landet. Ensådan utbyggnad som skulle kunna ske till förhållandevis låga kostnader -skulle enligt ingenjör ge ett energitillskott motsvarande 24 miljoner literolja . Även om de energitillgångar jag här berört endast utgör en ringadel av vårt behov bör enligt min mening allt göras för att utnyttja så stor deldärav som möjligt. Lämnade uppgifter ger vid handen att skälet till att mångaav de mindre kraftverken inte utnyttjas är att det är svårt elleromöjligt att få tillstånd från eller andra stora kraftbolag attansluta sig till det befintliga kraftnätet. Ett annat skäl är också attersättningen vid eventuell anslutning ofta har varit för låg för att gelönsamhet. Det senare skälet borde emellertid kunna elimineras.Enligt min mening skulle statsmakterna omgående inventera nu ej utnyttjadeelkraftresurser i tidigare använda fallhöjder i form av smärre kraftverk,kvarnar m. m. Vidare borde hindret för anslutning till elkraftnätet omedelbartundanröjas och statsmakterna på lämpligt sätt stimulera ianspråktagande av dehär berörda elkraftreserverna. Åberopande det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att till herr industriministern få ställa följande fråga: Anser herr statsrådet att åtgärder bör vidtagas för attianspräktaga den icke obetydliga och miljövänliga energireserv som finns i ejutnyttjade utbyggnader av våra många vattendrag, t. ex. nedlagda ellerotillräckligt' utnyttjade små kraftstationer och kvarnar? Denna anhållan bordlades.