prot · FX0942 · 1974-12-31 00:00:00 — De som representerar partigrupperna iutskottet får ju tillfälle att ta del även av det hemligstämplade materialet -det som av företagshänsyn inte kan bli föremål för publicering. Vi ärsjälvfaUet intresserade av att ställa allt material till förfogande. Låt mig emellertid bara säga att om självt hade kunnat svara för finansieringen, så hade frågan inte ensbehövt komma frarn tiU , utan då hade det kunnat fattas beslut inomStatsföretag, Vid den tidigare kontakten med Statsföretag gjordes klart att dethär är en så omfattande investering att det krävs en extern finansiering.Därför har vi så att säga tagit över frågan, och flyttar vi över den tUlriksdagen. Men vi kan inte presentera materialet förrän vi har det samlat ochfärdigt. hoppas jag kunna framlägga propositionen, och de flesta avde frågor som ställde besvaras i propositionen. Det som kan finnasav oklarheter därutöver och det som är, som jag sade, hemligstämplat kommer attställas till förfogande, men vi måste göra det över utskottet. Självfallet skall vi med intresse ta del avdet material som finns i propositionen. Men av vad industriministern nu harsagt framgår ganska tydligt att väsentliga delar av de frågor som jag menarmåste bli belysta för att oppositionspartierna på ett rimligt sätt skall kunnata ställning kornmer att förbli hemliga, uppenbarligen också över den viktigaperiod för våra partier som motionstiden innebär. Vi kan inte ta del av detmaterialet förrän utskottsbehandlingen påböriats, och det är, herr industriminister,mycket otillfredsställande. Jag hoppas ändå att den senare delen av min fråga tillsist kan bli positivt besvarad här. Bland de promemorior som nämndevar den på industridepartementets uppdrag av direktör utarbetadepromemorian. Exempelvis denna kan få , om det, liksom alla övriga riksdagsmän, för den är offentlig. Det är baraatt vända sig till industridepartementet alla de promemorior som äroffentliga kan vi ställa till förfogande . Det är en något överraskande blygsamhet som . Hade vänt sig tUl departementet kunde vi ha ställt endel av materialet till förfogande i förväg - det vågar jag garantera. Men somsagt: Välkommen med en påringning, så skall vi sända en del av det material somi övrigt kommer tUl . Om sysselsättningsskapande åtgärder vid avveckling av CVV :s flygverkstad i Hert (): Jag tackar för det beskedet. Jag har väl inte varit fullt så blygsam somindustriministern vill göra gällande. Jag har försökt att viaupplysningstjänsten få fram en del fakta i målet. Då har jag fått det beskedeti vad gäller NJA;s egna utredningar att mycket viktiga delar där ärhemligstämplade liksom Statsföretags egna utredningar och de två viktigautredningar som industridepartementet självt har gjort. Den ena gällerprojektets inverkan på den svenska handelsbalansen, och den andra handlar omutrymmet på marknaden för ett nytt stålverks produkter. Dessa två utredningar,som jag betraktar som fundamentala för bedömningen av projektet, ärhemligstämplade. Och är det så att industriministerns kommentar nu senastinnebär att även det materialet kan stäUas till förfogande för oss i de olikarUcsdagsgrupperna är jag naturligtvis tacksam. Det huvudsakliga materialet inflyter ipropositionen. Jag kan inte gå längre, men vissapromemorior erbjuder jag mig att tillställa . Hert (): Jag tackar för det beskedet och skallåterkomma rörande en sådan beställning. Överläggningen var härmed slutad. §9 Om sysselsättningsskapande åtgärder vid avveckling av CW:sflygverkstad i Herr industriministern erhöU ordet för attbesvara () i kammarens protokoU för intagna fråga,nr 111, tiU herr arbetsmarknadsministern, och anförde; har frågatarbetsmarknadsministern vilka åtgärder som kommer att vidtas för att underlättasysselsättningssitua- Om sysselsättningsskapande åtgärder vid avveckling avCVV.s flygverkstad i tionen fördem som friställs i samband med att verksamheten vid CVV:s flygverkstad iVästerås avvecklas. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig attbesvara frågan. Den av riksdag beslutade nedläggningen av dencentrala flygverkstaden i (CVV) har inneburit en minskning av antaletanställda från knappt 900 vid tiden för beslutet till ca 150 . Den avveckling av den nuvarande verksamheten vid CVV somförenade fabriksverken (FFV) beslutat om kommer inte att avslutas förränomkring . Arbetet med planering av personalavvecklingenvid CVV kommer att påbörjas och utföras i samarbete medpersonalorganisationerna, statens personalnämnd och länsarbetsnämnden.Huvuddelen av personalen kommer att erbjudas annan anställning inom FFV. Medhänsyn till den ganska långa tid som föreligger innan nedläggningen sker bördet finnas goda förutsättningar att på ett tillfredsställande sätt lösauppkommande personalproblem. Jag skall be att få tacka industriministernför att jag har fått min fråga besvarad. CVV, centrala flygverkstaden i , har haft en vissnådatid. Som vi hörde av statsrådets svar beslöt 1968 om verkstadensnedläggning, och har antalet anställda minskat så att de i daguppgår till ca 1 50. Det är dessa 1 50 personer som det nu gäller. är en industristad, och vi hoppas attindustrierna där skall kunna absorbera den arbetskraft som blir friställd genomnedläggningen. Det tror jag också kan gå för dem som arbetar i den egentligaindustrin, alltså i verkstäderna, men på tjänstemannasidan blir det säkerligenmycket svårare. Vi har faktiskt en ganska stor arbetslöshet i i dag.Jag hörde i går att omkring 900 personer där saknar arbete. Statsrådet sägerockså i svaret att vi har på oss, , och därförräknar industriministern med att det skall bli möjligt att bereda de berördamänniskorna sysselsättning. Jag vill emellertid i detta sammanhang ställa tvåförsynta frågor tUl industriministern: Finns det ingamöjligheter att beslutet om nedläggningen av CVV kommer att tas upp tillomprövning? Om så inte ärfallet, anser sig industriministern då kunna medverka till att CVV;s lokalerkommer till användning för annan industriell verksamhet'? Jag vill erinra om att det beslut som fattades1968 föranleddes av en mycket grundlig utredning om centrala flygverkstaden ochunderhållsarbetet inom försvaret. Den utredningen lade fram förslag om enavveckling av CVV, och det framlades också en proposition om det.Statsutskottet, som behandlade ärendet, kom sedan inte heller till något annai:resultat, och beslöt om nedläggningen 1968. Det gjorde ävenav det skäl som anfördes i utredningen och av Kungl. Maj:f, att det i Västeråsbör finnas större möjligheter till sysselsättning för de 900 människor som skulle bli friställda än i Vi fuUföljer nu detta beslut och gör det frånFFV;s sida med en så lång övergångstid som möjligt, nämligen fram . FFV fullföljer alltså riksdagsbeslutet, och regeringenkan inte finna att det inträffat någonting som kan ge anledning ändring av beslutet. Tvärtom har på Kungl. Maj;ts förslag dragitned försvarskostnaderna ytterligare. Jag kan därför inte ge denupplysningen att vi tänker begära en omprövning. Däremot är jag beredd att sökamedverka till att de lokaler som blir friställda om möjligt kommer till fullgodanvändning för ny sysselsättning. Jag ber bara att få säga tack tillindustriministern för det sista han sade, nämligen att han är beredd attmedverka till att de lokaler som troligen blir lediga från årsskiftet 1975-1976verkligen skall användas till annan produktion och andra arbetsmöjligheter. Överläggningen var härmed slutad. Om minskat beroende av multinationella företag, m. m. §10 Om minskat beroende av multinationella företag, m. m. Herr industriministern erhöU ordet för att i ettsammanhang besvara dels herrar i (c) och iMalmö (vpk) framställda interpellationer, nr 5 respektive 10,dels (vpk) framstäUda interpellation, nr 21, ochanförde: har frågat mig om jag tänkerföreslå åtgärder som ger de anställdas representanter i bolagsstyrelser ökatinflytande i frågor rörande företagsnedläggelser och företagsöverlåtelser ochom jag avser att föreslå åtgärder som förhindrar försäljning av företag tillutländska multinationella företag. i har frågat om jag villlämna en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits och planeras i syfte attbryta eller minska det svenska beroendet av de multinationella oljeföretagenoch vilka principer jag anser bör vara vägledande vid användning avnäringspolitiska åtgärder för att minska beroendet av utlandsdominerademultinationella företag i allmänhet på områden med stor betydelse försysselsättning, produktion och försörjning. har vidare frågatvilken samlad bild det arbete ger som arbetsgruppen rörande multinationellaföretag utfört för att identifiera brister i det nuvarandeinformationsunderlaget om dessa företag och vilka åtgärder som planeras för attförbättra informationen. i har frågat om regeringen dels ärberedd att låta staten ta över den privata oljehanteringen i , upprättaegna direkta förhandlingskanaler med de oljeproducerande länderna och skapa en egentransportapparat, dels har planer för att omstrukturera produktionsliveti riktning mot mindre energikrävande produktion och mindre energislukandetillverknings- och distributionsprocesser, dels har någon Om minskat beroende av multinationella företag, m. m. konkretplan för överföring i stor skala av transportfiänster från privatbilism tillkollektivtrafik. Jagbesvarar interpellationerna i ett sammanhang. Vi har en försöksverksamhetmed styrelserepresentanter för de anställda i de större företagens styrelser. Ilagen (1972:829) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar sägs bl. a. att arbetstagarledamot i styrelse har sammaställning som övriga styrelsemedlemmar. Bland de vanligen förekommandeuppgifter som en företagsstyrelse har att ta ställning till eller att besluta ikan nämnas större investeringsbeslut, upptagande av större lån eller annanfinansiering, större personalförändringar exempelvis inskränkningar samtfrågor rörande den allmänna inriktningen av företagets verksamhet. Dettainnebär att beslut i fråga om nedläggning av företag eller del av företag hörtill de frågor som bör underställas styrelsen. I själva verket torde detnormalt vara styrelsen som fattar ett sådant beslut. Aktieägarnas rätt att fritt förfoga över sina aktier i ettföretag ifrågasätts - med vissa speciella undantag - inte i lagstiftningen. Attaktier fritt kan köpas respektive säljas är så länge det rör sig om mindreposter - enligt min uppfattning en riktig princip. När köp respektiveförsäljning avser större poster, exempelvis vid överlåtelse av företag, måsteman emellertid ställa sig mera tveksam. I ett sådant fall är det inte enbartaktieägarnas intressen som berörs utan också de anställdas. Enföretagsöveriåtelse medför inte sällan förändringar i företagets verksamhet såatt de anställdas situation påverkas. Därför är jag av den principiellauppfattningen att styrelsen idet företag som köps upp och därigenom också deanställdas representanter i denna styrelse även om det inte föreligger någonlaglig skyldighet bör informeras och beredas tillfälle att yttra sig över enöverlåtelse innan den går i verkställighet. Om de anställdas representanterställs utanför en sådan diskussion, strider det klart mot andan i lagen omstyrelserepresentation för de anställda. Styrelsens arbete och uppgifter regleras inte särskiltdetaljerat i aktiebolagslagen. Med hänsyn härtill skulle man kunna diskutera enändring av aktiebolagslagen för att få fram en obligatorisk styrelsebehandlingav företagsöverlåtelser. En ändring begränsad enbart till detta skulle emellertidmedföra vissa praktiska problem. För att öka de anställdas och även samhälletsinflytande vid företagsöverlåtelser bör man enligt min mening i stället prövaandra vägar. En sådan väg är någon form av övervakning eller kontroll avfusioner i kombination med anmälan från köpare och säljare i samband med enöverlåtelse. Frågan om införande av en dylik övervakning och kontroll utredsför närvarande inom . Med en sådan ordning skulle såvälde anställda som samhället få tiUfälle att i förväg syna de villkor på vilka enöveriåtelse skall ske från sina respektive utgångspunkter. Vad jag sagt gäller generellt omföretagsöverlåtelser. När det gäller förvärv som görs av utlänning ellerutländskt företag har vi redan betydande kontrollmöjligheter. Det storaflertalet svenska aktiebolag () har nämligen i sin bolagsordningett s. k, utlänningsförbehåll. som intefår tas bort utan tillstånd av Kungl. Därigenom har vi möjlighet attförhindra att företag, vars fortvaro i svensk ägo är önskvärd från samhäUeligasynpunkter, säljs till utländska intressen. Den nuvarande lagstiftningen äremellertid inte tillfredsställande till följd av att en rad företag, somnämnts, saknar utlänningsförbehåll i bolagsordningen. Den utredning som tiUsattes för att se överlagstiftningen rörande utländska övertaganden av svenska företag har därför bl.a. i uppgift att skapa möjligheter för en bättre kontroll av utländska företagsuppköp av svenska företag. En utökad fusionskontroll kan dessutom ge samhälletoch de anställda det rådrum som ofta saknas före prövningen av ett ärendesom rör borttagande av utlänningsförbehåUet, i har i sin interpellationom minskat beroende av multinationella oljeföretag bl. a. efterlyst åtgärderför att minska vårt beroende av de multinationella företagen i allmänhet ocholjeföretagen i synnerhet. När det gäller de mera kortsiktigaoljeförsörjningsfrågorna har handelsministern vid ett flertal tillfällenredovisat regeringens syn på dessa frågor, bl. a. i ett svar på en enkel frågatill , Jag hänvisar till detta svar. När det gäller de långsiktiga oljeförsörjningsfrågorna harjag redovisat min syn på dessa och kommer att göra detytterligare i svaret på en interpellation av . Jag anser att samhälletbör ha ett fastare grepp om oljeförsörjningen. Staten är direkt engagerad iprojektering av ett nytt raffinaderi. Även inom prospekteringsområdet vidtasåtgärder. Möjligheterna att mer långsiktigt trygga landetsförsörjning av olja genom direkta förbindelser med oljeproducerande länderundersöks också. Jag anser att det är de här vägarna vi i första hand bör prövaför att klara den långsiktiga oljeförsörjningen. Mot denna bakgrund är ettförstatligande av oljehanteringen och oljetransporterna inte aktuell. Jag harhärmed besvarat i fråga om regeringen är beredd att låtastaten ta över oljehanteringen i . fräga angående åtgärder för att minskaberoendet av multinationella företag i allmänhet har jag delvis berört i svarettill , men jag vill gärna göra ett tillägg. I vissa fall - exempelvis när det gäller att införa nyoch/eller bättre teknik - får vi acceptera att utländska multinationellaföretag går in som intressenter även i större svenska företag. Principen bör dåvara att samhället skaffar sig sådan insyn i och kontroll över dessa företagsverksamhet att så långt det är möjligt garantier skapas för att företagen inteagerar mot de anställdas och samhällets intressen. Detta gäller exempelvis ifrågor som rör det fackliga arbetet, i prisfrågor, i skattehänseende m. m. Denutredning som jag tidigare refererade till och som ser över lagstiftningenrörande utländska köp av svenska företag har även till uppgift att finna formerför en sådan övervakning och kontroll av de utlandsägda företagens verksamhethär i landet. 1 vissa fall kan det vara befogat att samhället skaffar sig dennödvändiga insynen genom en representant i styrelsen. har också ställt frågan om vilken bild det arbete som Om minskat beroende av multinationella företag, m. m. Om minskat beroende av multinationella företag, m. m. arbetsgruppenrörande multinationella företag utfört för att identifiera brister idet nuvarande informationsunderlaget ger om dessa företag och vilka åtgärdersom planeras för att förbättra informationen. Arbetsgruppen för multinationella företag har hittillsmedverkat vid utformningen av direktiven till utredningen om utländskaövertaganden av svenska företag. Gruppen har också deltagit i utarbetandet avden framlagda departementspromemorian (Ds 1 1974:2), i vilken föreslåsatt svenska företags direkta investeringar utomlands bör prövas även utifrånderas betydelse för sysselsättning och industriell utveckling i Sverige.Arbetsgruppen ämnar härnäst bl. a. branschvis söka samla företagsledare ochrepresentanter för fackliga organisationer för att förbättrainl'ormationsunderlaget om de internationellt verksamma företagen och denspecifika situationen i enskilda branscher. i interpellation innehåller, förutomfrågan om statligt övertagande av den privata oljehanteringen i , ävenfrågor om regeringen har några planer på att dels omstrukturera produktionenmot mindre energikrävande processer, dels överföra transporttjänster i storskala från privatbilism till kollektiv trafik. Låt mig först säga att frågan om effektivareenergianvändning inte bara i industrin utan över huvud taget - hör till deväsentligaste inom energipolitiken. Det pågående utredningsarbetet påenergiområdet inbegriper även denna fråga. Underlag för några regeringsbeslutrörande industrisektorn finns inte . Jag vUl emellertid framhålla att destora oljeprishöjningarna i sig själva innebär en kraftig stimulans för mindreenergikrävande produktion och produktionsprocesser. Vad slutligen beträffar fördelningen av transporttjänstermellan privatbilism och kollektivtrafik har kommunikationsministern i olikasammanhang redovisat regeringens syn på dessa ting. Jag vill bara erinra om detintensiva utredningsarbete som pågår på det trafikpolitiska området.Trafikplaneringsutredningen, kollektivtrafikutredningen samt den nyligentillsatta utredningen om regionala trafikrabatter kommer att förbättraunderlaget för den framtida avvägningen mellan privatbilism ochkollektivtrafik. i (c): Jag vill tacka industriministern för svaret. Det finns i svaret flera hänvisningar till svar som hargivits tidigare i : man har sammanbakat tre interpellationer ochdessutom, skulle jag vilja tillägga, finns huvuddelen av det jag egentligenefterlyste i svaret till . Jag skall ändå försöka klara av den härdiskussionen på ett någoriunda hyfsat sätt och försöka undvika att gå in påherr Palms område, även om jag naturligtvis inte kan göra det konsekvent. Såmycket substantiellt finns det alltså inte i industriministerns svar till mig,men jag upprepar att en hel del finns i svaret till . Jag tycker att det finns anledning att efterransoneringsperiodens och den s. k. oljekrisens slut se litet på vilka lärdomarman kan dra av det som inträffat. Det är alldeles klart att vi fick ett myckettydligt och mycket pedagogiskt exempel på vilken beroendeställning viegentligen befinner oss i i förhållande till vissa multinationella företag. Detvore bra om vi lärde ossnågot av detta. Jag tror inte att debatten om de multinationella företagenvinner på att vi generaliserar för mycket inom detta område. Men samtidigtskall vi inte försöka "vifta bort" hela denna diskussion om beroendetav de multinationella företagen och säga att den debatten är felaktig och felriktad. Det är bl. a. därför jag framställt min interpellation. Vi har vidare kunnat konstatera att inom vissa branscher där finns petrokemin med som ett väsentligt exempel - är koncentrationsgradensådan att vi är starkt beroende av ett fåtal företag. Vår sårbarhet har ingenkunnat ta miste på under de gångna månaderna. Vi är , vilket också konstateras i ett avinterpellationssvaren, till beroende av importerad olja för vårenergiförsörjning. Vi måste, säger industriministern, räkna med att olja ävenunder kommer att spela en dominerande roll för vårenergiförsörjning. Självförädlingsandelen för olika oljeprodukter ligger oftareunder än . Därutöver har vi således de multinationellaföretagen. Hela denna beroendesituation ställer egentligen orimliga krav på enförsörjningsberedskap som är värd namnet. Därför finns det anledning attverkligen ta den s. k. oljekrisens varningar på allvar och långsiktigt försökakomma ur detta beroende. Situationen på oljemarknaden ger emellertid inte helabilden av vårt beroende av multinationella företag, och jag beklagar attindustriministern över huvud taget inte har besvarat frågan i den punkten imin interpellation. Han går inte utöver energisektorn i någon del av sitt svar.Jag menar för min del att det finns sektorer i det svenska samhället där vi ärberoende av utifrån kommande råvaror och där vi kan råka ut förproblem som liknar dem som vi har haft på oljans område. Jag behöver inte nämnanågra speciella sådana sektorer. Även en del av produktionen av från strategisk synpunktviktiga förädlade varor behärskas av multinationella företag i vårt land.Uppriktigt sagt vet vi väl inte exakt hurudan bilden är på detta område. Motden bakgrunden är det positivt att har börjat försökakartlägga detta. En rapport lär komma inom tre , och då får vi sevad den innehåller. En rapport om de multinationella företagens betydelsebranschvis i kom ju . Frågan hur vi skall försöka komma ur detta beroende serjag på följande sätt. Viktigt är naturiigtvis att vi på olika sätt försökerdämpa efterfrågan på oljeprodukter. Lyckas vi inte någorlunda med det,försämras allvarligt våra möjligheter att minska beroendet. Därför är detbeklagligt att man inte i energiprognosutredningen tar itu med t. ex.undersökningen av nolltillväxtalternativet när det gäller energi och även någotminskningsalternativ. Det skulle kunna ge de informationer som vi måste ha föratt kunna styra rätt framöver. En annan viktig linje i detta sammanhang är de alternativaenergikällorna. Jag tycker nog - jag skall inte diskutera detta i detalj - attsvaret till beträffande de inhemska alternativa energiråvarornapräglas av en för pessimistisk syn. Dessa råvaror måste finnas med i bilden somnågot väsentligt för att minska beroendet. Om miriskat beroende av multinationella företag, m. m. Om minskat beroende av multinationella företag, m. m. Så har vi etablerandet av konkurrerande verksamhet påolika plan. Det kan gälla bilaterala avtal, och det är bra att regeringen taritu med den uppgiften. Det är viktigt att understryka att vi om möjligt börsprida dessa bilaterala avtal så att vi inte blir ensidigt beroende av ettfåtal länder eller en ländergrupp. Detsamma gäller naturligtvis raffinaderiutbyggnaden,som har direkt och nära samband med råoljeanskaffningen. Där är planer på gång,men jag skall inte ge mig in i den diskussionen den berörs mest i svaret tillherr . Jag tror också att det är viktigt att vi som nation satsarpå prospektering där sådan är möjlig. Övergångsvis kan den ge ett tiUskott. Ochsjälvklart bör vi försöka få hyfsade avtal också med länder i vårnärhet - jag tänker främst på den norska oljan. Därutöver är frågan vilken kontroll man kan använda närdet gäller de existerande multinationella företagen. Insyn är naturligtvis ettsätt, men det räcker inte långt i sammanhanget. Industriministern nämner detsom en möjlighet i svaret till mig. Jag hälsar med tillfredsställelse, allmänt sett, det svarsom egentligen är riktat till , nämligen att en fusionskontrollövervägs. Jag skulle i och för sig kunna tänka mig även andra modeller, menvarför inte denna om den är den praktiskt mest lättillgängliga. En annan vägskulle kunna vara föriust av rösträtten för aktier, när man inte uppfyller sinaskyldigheter i förhållande till samhället eller i förhållande till deanställda. När det gäller oljebranschen är det väl klart att statenhar möjligheter att gå in någonstans i kedjan från råvarukälla till konsumentoch därmed öka sin kontroll över hela kedjan. Det skulle vara intressant atthöra industriministern utveckla något av sina tankegångar kring detta. Detbetecknande: för de multinationella oljeföretagen är ju deras starka vertikalaintegration just detta att man har lagt beslag pä alla länkarna i den här kedjanfrån råvara tUl konsument. Genom att bryta in på något ställe här finns detnaturligtvis möjligheter till en starkare statlig kontroll. Vad som där kandiskuteras och har diskuterats - är någon form av inköpsmonopol ellerinköpsorganisation i statlig regi, eventuellt i samarbete med de producent-och konsumentkooperativa företagen i branschen.