prot · FX0976 · 1974-12-31 00:00:00 — a. lagerfunktioner, kontorsarbete och påfyllning av varor, samt attca av de söndagsarbetande är särskilt anställda för att arbeta påsöndagar och annan obekväm arbetstid och därför kan vara inplacerade i denlägsta lönetariffen i det kollektiva lönesystemet. Manglömmer här att tala om att många av de extraarbetande inte ens Återinförande av affärstidsreglering, m. m. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. haravtalsbundna löner utan betalas helt godtyckligt av butiksinnehavarna. Mantalar inte heller om att kostnaderna för sociala förmåner, som arbetsköparnasjälva uppskattar till av kontant utbetalad lön, stjäls från dessas. Vid mer än 2 000 arbetsställen därav 400 enbart iStockholm -saknas avtal. I de flesta fallen saknas också fackliga medlemmar,därför att vederbörande är rädda att mista sitt arbete. Så seranställningstryggheten ut för många . En fråga; Påverkar inte heUer de övriga , somförutsätts ha normal avtalslön, kostnaderna för söndagsöppet? För övrigt följerju andra kostnader än lönekostnader med söndagsöppna butiker. Jag tror inte att det ens finns någon riksdagsledamot somanser att prisutvecklingen inte påverkas av söndagsöppet. I varje fall finnsdet ingen som tvingas sköta om hushållsinköp som gör detta. kommunisterna stöder de handelsanställda ideras krav på arbetsfria sön- och helgdagar. På detta område finns det möjlighetatt genomföra en sådan ordning, vilket inte är fallet inom alla yrkesområden. När det gäller nedläggningen av närbutiker, alltsåhandelns strukturomvandling, har enligt betänkandet söndagsöppethållandet i destora butiksenheterna bara haft underordnad betydelse, detta trots att antaletnärbutiker i första hand livsmedelsbutiker blir allt mindre. Det är juockså konstaterat att de flesta inköp som söndagskunderna gör avser livsmedel.Nu börjar även kioskerna att försvinna på grund av konkurrensen. avsöndagsinköpen är kioskvaror. Det är en olycklig utveckling frånservicesynpunkt. Min tolkning av söndagsöppethållandet är den att förkonsumenterna innebär det höjda priser, ogynnsam strukturomvandling med ökatbortfall av kiosker och närbutiker, försämrade anställningsvillkor förpersonalen inom Handelsanställdas förbunds område och försämrad service genomsvårigheter att rekrytera yrkeskunnig personal. Men vi som är emot söndagsöppetär optimister. Det finns många medlemmar i som ocksåär ledamöter av . Handels-Nytt har i januarinumret av tidningenpresenterat dessa riksdagsmän. Representanter för Handelsanställdas förbundsavdelning 19 har uppvaktat sitt läns riksdagsmän. Självfallet väntar de nu påstöd för sina krav i affärstidsfrågan. Jag yrkar bifall till reservationen. HerrBLOMKVIST (s): Jag tycker att det efter de båda anförandensom vi nu har lyssnat till finns anledning erinra om att när 1971beslöt upphäva den gamla affärstidslagen, var beslutet troligen inte grundat påså ingående kunskap om förhållandena att de nya bestämmelser som infördesframstod som absolut bäst för konsumentpolitikens vidkommande. Men jag trorändå att det rådde ganska stor enighet om att det var förenat med betydandesvårigheter att ha kvar den gamla lagen. Vi vet att den lagen hade visat sigvara ett svagt skydd för de handelsanställda, och den ledde ofta tillgodtycklig fördelning av öppethållandet. Det varmot denna bakgrund - inställningen hos Handelsanställdas förbundoch den aktuella politiska situationen som kunde fatta beslut omatt slopa affärstidsregleringen på försök. Jag vill understryka att det är enförsöksverksamhet. Genom att tillsätta affärstidsnämnden markeradestatsmakterna att det främst var fråga om en försöksverksamhet. Jag vill isammanhanget också peka på att de handelsanställda och konsumenterna har denövervägande representationen i nämnden. Arbetsgivarna har som bekant intenågra representanter där. Som sagts skall affärstidsnämnden ägnauppmärksamhet åt fyra frågekomplex, nämligen förändringar i affärernasöppethållande, arbetstider och andra anställningsförhållanden för personalen,prisnivån och handelns struktur. Det åligger nämnden att anmäla tillregeringen om den finner att de fria affärstiderna har ogynnsamma verkningarinom dessa områden. Vi har kunnat konstatera att handelsministern i sambandmed besvarandet av interpellation och enkla frågor meddelat att någon anmälaninte har inkommit från affärstidsnämnden. Det måste väl innebära att nämnden med det ansvar den har för sin uppgift och ifrån de fakta nämnden har attarbeta med inte har ansett anledning föreligga att anmäla någonting förregeringen. Sedan vill jag också säga något om en annan sak, somtidigare talare mycket snabbt gick förbi. En avgörande faktor vidarbetstidsregleringens slopande var önskemålet att statsmakterna skulleöverlåta ät konsumen-. terna att genom sina köpvanor påverka detaljhandeln atttillämpa de affärstider som vid en samlad bedömning av inköpsmöjligheter ochpriser ter sig mest fördelaktiga för konsumenterna. Därigenom skulle konsumenternasamtidigt få möjligheter att styra utvecklingen så att affärstiderna blevbättre anpassade till konsumenternas behov. Detta gäller självfallet inte minstde förvärvsarbetandes behov. Det är också med stort intresse man tar del av denredovisning som affärstidsnämnden gjort över konsumenternas önskemål att görasina köp på exempelvis . Det förefaller som om det främst voremänniskor med hög förvärvsintensitet som förlägger sina inköp till sådanadagar. Det pågår en utvärdering av det materialet, och det skallbli mycket intressant att få ta del av det. Redan vid riksdag behandlade näringsutskottetfyra motioner med förslag om att affärstiderna åter skulle regleras i lag.Utskottet avstyrkte motionerna och hänvisade bland annat till vad affärstidsnämndenuttalat, nämligen att det krävdes en längre tids erfarenheter innan tillräckligoch allsidig överblick erhållits över vad affärstidslagens avskaffande betytt.Man ansåg att inga slutsatser kan dras . godkände ocksåutskottsmajoritetens förslag och avslog motionerna. Att frågan om affärstiderna även är en central ochviktig fråga framgår av de nio motioner som behandlas i näringsutskottetsbetänkande nr 27 och den reservation som är fogad till det. I samtligamotioner föreligger det förslag som syftar till någon form av reglering avaffärstiderna. 1 flertalet av motionerna framförs olika förslag om ettåterinförande av affärstidsregleringen. I tre av motionerna framförs krav på utredning. Två av dessa vill få till stånd en utredning syftande till Återinförande av affärstidsreglering, m. m. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. I den tredje önskas en utredning om affärstiderna såsnart affärstidsnämnden framlagt sitt underlagsmaterial. De tidigare talarna har anfört en del av skälen för ettåterinförande av affärstidsregleringen. Låt mig bara erinra om ett, som jagtror att flera ledamöter i utskottsmajoriteten fäster stort avseende vid personligen gör jag det. Det är påpekandet att de stora varuhusen ochstormarknaderna för att locka kunder vid söndagsöppet ordnar jippon därs. k.kändisar medverkar och där man använder sig av lockpriser, särskilt förmånligapriser. Det är klart att detta är en utveckling som man har anledning att varaobservant med. Men affärstidsnämnden har inte ansett att utvecklingengivit anledning till några farhågor, vare sig i fråga om söndagsöppet eller iövrigt. Man kan mycket kort sammanfatta nämndens uppfattning enligt dess remissvarså här: Andelen fast, heltidsanställd personal i butikerna har ökat påbekostnad av andelen tillfälligt anställda. Den fast, heltidsanställdapersonalens arbete på övertid och på obekväm arbetstid har minskat. Någonmenlig inverkan på handelns strukturomvandling har inte kunnat påvisas. De friaaffärstiderna har inte påverkat prisnivån i butikerna i en för konsumenternaogynnsam riktning. framhåller också att den inte funnitnågon anmälan till Kungl. Maj:t påkallad av den hittillsvarande utvecklingen. har reserverat sig mot detta yttrande ochanser att nämnden borde ha föreslagit att förbud mot söndagsöppet införs, attaffärstidsregleringen återinförs och att dispensmöjlighet föreskrivs i lagen. i hoppades att man i kanslihusetskulle kunna arbeta fram ett vettigt förslag. Men kanslihuset måste ju ändå sepå vad reservanterna föreslår, och reservanterna föreslår ett bifall tillmotionerna och hemställer att hos Kungl. Maj:t begär att förslag tillny affärstidslag med den inriktning som man angivit föreläggs årets riksdag. Avmotiveringen framgår att reservanterna vill att man skall ha s. k. vardagsöppetfrån 8 till 20 och förbud mot söndagsöppet, men man skall ges möjlighet tilldispens. Den verkligt svåra frågan är: Vilket organ skall ge den dispensen?Vilken rikslikare skall utarbetas? Dessa svåra problem var orsaken till att dengamla lagen inte fungerade på ett tillfredsställande sätt, men reservanternaanser ändå att man skall börja tillämpa den igen. Jag vet inte vilkamöjligheter regeringen har att utarbeta ett sådant vettigt förslag somreservanterna önskar. har visst lämnat kammaren. Det finns enmycket intressant sak i hennes motion. föreslår att riksdagenskall uttala sig för ett förbud men att man skall ge möjligheter till dispens.Det skall då ske efter tillstyrkan från den lokala fackföreningen; det skallvara den som beviljar dispens. Ser man sedan på vad reservanterna kommer fram till finnerman att det har skett en kraftig glidning. Det står i reservationen; "Vidprövning av dispensärenden bör de anställda ha medinflytande." När nu vpk har lämnat kravet att de anställda skall ha detavgörande inflytandet måste man ställa följdfrågan: Hur stort skallmedinflytandet vara från de handelsanställda? har alltså gett in ettremissyttrande till LO där man mycket noga har belyst de olägenheter som för deaffärsanställda är förenade med söndagsöppethållande. Förbundet föreslår LOatt hos näringsutskottet hemställa om en snabbutredning av affärstidsfrågan isyfte att återinföra affärstidslagen. Jag vill säga till i att jag ärövertygad om att de affärsanställda säkerligen inte avser den lag som jag nuförstår att reservanterna vill att man skall återinföra. De anställda viU ha enny affärstidslag, som skall fungera på ett bättre sätt än den gamla. Med undantag av som inte vill utredaaffärstidsfrågan - är övriga remissinstanser, KF, LO, TCO och ,för en utredning. Det finns anledning att hänvisa till de remissvar som både.KF och LO har avgivit i det här sammanhanget, men jag skall inte göra någracitat, för jag ser att tiden går kolossalt snabbt. Utskottet har ansett - det vill jag understryka - att detfinns skäl som talar för en utredning. Detta beror inte minst på deinregistrerade effekterna inom vissa lokala områden, där det är påtagligt attdet tillfälliga eller sporadiska söndagsöppethållandet har ökat. På vissaplatser har också - såvitt man kan förstå söndagsöppethållandet blivit ettkonkurrensmedel. Det är alldeles uppenbart att detta inte kan varatillfredsställande från vare sig företagens, konsumenternas eller dehandelsanställdas synpunkt. Det är påtagligt att söndagsöppethållande på vissa platserhar blivit ett led i kampen om kunder och marknadsandelar. Men i motsats tillreservanterna, som utan någon som helst utredning vill återinföra enaffärstidslag med dispensmöjlighet, anser utskottet att har allanledning att avvakta affärstidsnämndens material. Därefter bör detta så snabbtsom möjligt bli föremål för analys av en utredning, som även bör föreslåerforderliga åtgärder. Jag tror att det för de handelsanställda, förkonsumenterna och för detaljhandeln är nödvändigt att det görs en djupgåendebelysning av hela detta problemkomplex innan fattar ett avgörandebeslut i frågan. Jag vill avslutningsvis upprepa det jag har framfört,nämligen att det är viktigt att vi går till väga på detta sätt. Jag vill ocksågärna säga att en kommande utredning bör analysera detmaterial som affärstidsnämnden kommer att presentera och därefter föreslåerforderliga åtgärder och, om det visar sig nödvändigt, en ny affärstidslag inågon form. Jag ber att med det anförda få yrka bifalltill utskottets hemställan. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. På förslag av fru tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överiäggningen rörande dettabetänkande till . § 18 Interpellation nr 81 ang. de allmännyttiga bostadsföretagenshyressättning, m.m. Ordetlämnades på begäran till (), som yttrade: Nr 76 Fru talman! Till största delenombesörjes numera bostadsproduktio- Torsdaeen den "" ' " '"'' ' - ' allmännyttiga bostadsföretagen,vilka skall 9 mai 1974 arbeta utan vinstintresse.Eventuellt överskott får således endast användas -------------------- tillsyften vilka skall komma hyresgästerna till godo. Den hyra som åsätts lägenheter hos de allmännyttigabostadsföretagen baseras på självkostnadsprincipen, så att företagets kostnaderskall täckas in utan att någon vinst uppstår. För att motverka de ständigt stegrade hyreskostnaderna ärdet numera vedertaget att hyressättningen hos de allmännyttiga bostadsföretagenblir normgivande även för de kooperativa och privata bostadsföretagen. Mendärmed skärps kravet på att den uttagna hyran verkligen är sakligt underbyggd. Genom att hyresregleringslagen ej var tillämplig på deallmännyttiga bostadsföretagen kunde de förr själva beställa hyresnivån. Numerasker som regel förhandlingar med hyresgästorganisationerna, innan hyran fastställes.Därvid lämnar bostadsföretaget in sin kalkyl, som redovisar de ökade kostnadersom ligger till grund för kravet på hyreshöjning. Som exempel på detta kan nämnas stiftelsen iNorrköping, som genom olika omständigheter råkat in i en likviditetskris,främst beroende på dålig organisation och dålig planering tiUika med ettrekordartat antal outhyrda lägenheter 759 stycken . Enligten av stadsrevisionen i gjord undersökning visade det sig attstiftelsen har ett gap mellan inkomster och utgifter på ca 17 miljonerkronor vilket måste täckas med ökade hyresinkomster. lämnade stiftelsen in sin kalkyl tillHyresgästföreningen. Denna kalkyl utvisade den kostnadsfördyring som uppståttsedan 1972. Kostnaderna för outhyrda lägenheter var ej medräknade. Enligt dennakalkyl, som var mycket detaljerad, erfordrades hyresökning med 8 872 832 kronormotsvarande per m lägenhetsyta. Några förhandlingar kom ej tUlstånd förrän och då vägrade att gå med pånågon som helst höjning. Sedan förhandlingarna strandat skedde ingen nyförhandling förrän då medgav per mlägenhetsyta i ökning. Stiftelsen ansåg sig tvungen att gå med på dennauppgörelse, vilken bl. innebar en minskad inkomst på ca 3,85 miljonerkronor. Till detta bör läggas ytterligare förluster genom försenad uppgörelseoch även obefintlig möjlighet att utta retroaktiva hyror, tillsammans ca 6,75miljoner kronor. Genom uppgörelsen åsamkades stiftelsen påtillsammans ca I . Man skulle även kunna tillägga att genom en försenaduppgörelse omöjliggöres att åstadkomma täckning för de 17miljoner kronor som förlusten beräknas uppgå . kommer säkerligen att vägra några nyaförhand-Ungar så snart efter gjord uppgörelse. Även om en ny förhandling kankomma till stånd kan man med ledning av tidigare förhandlingsresultatanta att en kommande uppgörelse blir lika oförmånlig för stiftelsen somtidigare. Den enda möjlighet som står till buds att täcka dettaunderskott är genom kommunala subventioner men det måste anses direkt olämpligtoch orimligt att kommunens skattebeta- lare skallfinansiera stiftelsens verksamhet genom att med skattemedel Nr 76 klara de hyresförluster som man genom förhandling ej lyckats undgå. Med åberopande av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr bostadsministern få ställa följande frågor: Delar herrstatsrådet den uppfattningen att ett s. k. allmännyttigt bostadsföretag skallfå ta ut sådana hyror att företagets kostnader täcks? Vilkaalternativa möjligheter finns att täcka hyresförluster sä att ejskattebetalarna drabbas? Kommer staten att avskriva de lån som många bostadsföretag tvingas ta för att täckaförluster på grund av outhyrda lägenheter? Denna anhållan bordlades. § 19 Anmäldes och bordlades motionen nr 1844 av herrHermansson m. fl. i anledning av skrivelse (främst. 1974:18) från riksdagensförvaltningsstyrelse med förslag tiU ändrad beräkning av arvodet tUlriksdagens ledamöter. § 20 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framstäUts,nämligen Nr 190 () till herr socialministern omkompetenskrav för att fåutföra tUlpassning av kontaktlinser: Har statsrådet uppmärksammat att användningen avkontaktlinser ökat starkt och att tillpassningen till icke obetydlig del utförsav optiker som saknar legitimation eller av personer med bristfällig utbildningoch är statsrådet beredd att medverka till att kompetenskrav utformas som gerkontaktlinsbäraren garanti för fullgod tillpassning av linserna? Nr 191 () till herr jordbruksministern angående ersättningav statliga medel vid översvämningskatastrofer: Anser jordbruksministern att ersättningar av statligamedel bör utgå för skador på enskild egendom i samband med översvämningskatastrofer? Nr 192 i (m) till herrarbetsmarknadsministern om ökning av antalet personliga tjänster för arkivarbetare: Är herr statsrådet mot bakgrund av det stora antaletsökande av personliga tjänster för arkivarbetare - beredd medverka tUl attramen för innevarande budget- och kalenderår - 150 tjänster - avsevärt vidgas? Nr 193 i (m) till herrkommunministern om tillsättande av begärd utredning angående andlig värd påsjukhus; När avser statsrådet tillsätta den av förra åretshöstriksdag begärda utredningen angående andlig vård på sjukhus? " 7 protokoll 1974. Nr 76 Nr 194 i (m)till herr kommunministern angående Torsdaeenden sammansättningen av kommitté förförberedande av fastighetstaxering: 9 mai 1974 Anser statsrådet det vara förenligtmed demokratiska principeratt -------------------- samtligaledamöter i kommitté, som har att förbereda arbetet med fastighetstaxering, hämtas från ett och samma politiskaparti? Nr 195 i (c) till herrförsvarsministern angående pansartruppernas fredsorganisation: I vilken utsträckning anser försvarsministern att man vidupprättande av förslag till pansartruppernas fredsorganjsation bör ta hänsyntill exempelvis utförda anläggningar för berörda regementen? § 21 Kammaren åtskildes .