prot · FX0956 · 1974-12-31 00:00:00 — Den enda grupp i utskottet som tagit denna fråga med lugnoch fattning är den socialdemokratiska, vUken om ett motionsförslag som kommerfrån det egna partiet stUlsam t sagt, att den utredningsbegäran som ligger imotionen redan finns i kanslUiuset. Utifrån dessa utgångspunkter har vi inteansett det nödvändigt att göra något ytterligare. När vi 1971 behandlade denmotion där ordet förekom, begärde vi att motionen skulle överlämnas tUlturistutredningen. Utskottet har därför en gång tagit stäUning tUl förmån föratt man borde titta litet på förslaget. har utredningen för sin del sagt attden inte hade kapacitet att utföra vad man begärde, men den rekommenderar attKungl. Maj:t överlämnar uppgiften tUl en annan utredning. Nog kan man säga attdet är väl sörjt för att tillgodose utredningskravet i detta avseende. Rent sakligt är det landstingen och de ickelandstingsanslutna kommunerna som har ansvaret för att skapa hälsocentra, omdet finns anledning att anordna några sådana, vUket jag säkert tror - det ärinte på den punkten utskottet har uttalat sig. Så har bl. a. skett i varje falltillfäUigt genom att exempel-vis hyrt SalensturisthoteU under viss del av året för placering där av patienter från länet.SjälvfaUet stäUer sig utskottet inte awisande tUl att frågan utreds, men manskaU ha klart för sig vad det rör sig om. I årets motion har inte inskrivit något ord omatt ett hälsocenter skulle förläggas till . Endast ett referat imotionen berör motion, som verkligen innehöU en sådan begäran. HerrNygren var klipsk när han inte skrev in i motionen, men orten fanns därändå, i varje faU i vissa oppositionspolitikers hjärna. Därav slutorden i debåda reservationerna, av vUka centems i själva verket bara utgör en tomrekommendation utan innehåll. Där talar man om att vid den fortsatta prövningenav frågan även bör beaktas att en av fömtsättningama för beslutet att intebygga ut var att bygden skuUe tUlföras andra arbetstUlfäUen. Denna fråga har också tagit upp i sittresonemang. Med anledning därav ber jag att få citera vad inrikesutskottet isitt betänkande 1973:7 skrev: "De satsningar som gjorts iVindelälvsområdet beräknas i propositionen som nämnts vid fulldrift ge 1 300 nya arbetstillfäUen förutom den sysselsättning som utbyggnadenav Juktans kraftstation ger upphov tUl. När den angivna sysselsättningenuppnåtts, har, som departementschefen konstaterar, skapats fler arbetstUlfäUenän som skulle ha kommit tUl stånd genom en utbyggnad av ." Det är ett dokument från ett annat riksdagsutskott, därman klart säger ifrån att de önskemål och löften som gavs i samband medbeslutet att inte bygga ut också håUits av statsmakterna. Jag vUlnotera detta, och därmed har jag också visat att det bygger dennareservation på sysselsättningen i Vindelälvsområdet inte håUer; utskottetsuttalande i denna fråga är också enhäUigt. Detta får räcka som en kommentar tUl vad somförekommit i utskottet och därefter när det gäUer denna fråga, men som aUmänsammanfattning mäste jag säga att en viss begreppsförvirring i detta avseenderått inom . var uppe och talade om att man kommer attmäta goda vUja att främja sysselsättningen när beslutet fattas idenna fråga. Jag har, , redovisat vad inrikesutskottet sade förragången. överlämnade 1971 motionen tUl turistutredningen, som i sintur överlämnat den tUl kanslihuset. Låt oss först awakta och se resultatet avdetta innan vi gör något nytt stäUningstagande i denna fråga. Jag tyckte sedan att hade ett intressantresonemang om sjukvården. Det är klart att där onekligen finns mycket att säga.Jag skuUe kanske som inledning tUl vad jag i fortsättningen tänker säga slå fast,att svensk sjukvårdsstandard verkligen ligger på toppen av vad man kan begära.Men det innebär inte att vi är fria från problem på området. Jag tycker att detfinns sakliga skäl att resonera på det sätt gjorde. Men jag vUlsamtidigt hävda att den svenska sjukvården är bättre än vad den någonsintidigare har varit. Det betyder inte att -vi skuUe sakna s. k. flaskhalsar närdet gäUer sjukvården. har pekat på ett par av dem, exempelvisögonsjukvården och gynekologin. Det finns flera områden att peka på. Jag vUldock betona att statsmaktema verkligen satsat hårt för att öka läkamtbUdningenoch därigenom göra det möjligt för sjukvårdshuvudmännen att bättre svara försjukvården. Rent allmänt vUl jag säga att man bjuder tiU för att klara densvenska sjukvården på ett gott sätt. Sedan tog upp en nog så viktig aspekt när detgäUer sjukvården, nämligen de mänskUga problemen som finns bakom. Där kan jaghelt instämma i hans resonemang. Det skiUle vara av stort värde om vi hadetUlräckligt med personal som kunde tala med de sjuka detta gäUer kanskeframför aUt patientema inom långtidsvården. Men här är det ju fråga om hurmycket pengar vi har råd att satsa på sjukvården. Jag tror inte att någonhuvudman skuUe säga att det är bra som det är, -vi skall inte göra mera. DetgäUer här en resursfråga. Man måste se tUl att man ger sjukvårdshuvudmännenbättre resurser. Jag har kanske inte så stor respekt för dem som å enasidan säger att staten skaU stäUa ökade resurser tUl förfogande för sjukvårdenoch å andra sidan är beredda att yrka på att vi skall sänka skattema. Deekonomiska resurser man har att arbeta med på sjukvårdens område och våramöjligheter att förbättra denna sjukvård hör onekligen ihop. Vi är Överens,, att vi skaU göra aUt vi kan för att förbättra sjukvården. Men dåmåste vi också som jag framhöll i den tidigare debatten här omsocialpolitiken vara beredda att säga ja tUl att stäUa de ekonomiskaresursema tUl förfogande för att göra sjukvården ännu bättre. Jag vUl nu bara säga några korta ord om de olikareservationerna. Utskottet har vid haft att behandlaliknande motionsyrkanden som . Man har i anslutning tUl detta redovisat atten Hälso- och sjukvård, tn m 5 protokoll 1974. den 4 aprU 1974 Hälso- och sjukvård, m m. arbetsgruppsom tUlsatts av sjukvårdsdelegation sysslar med frågan omett riksomfattande system av enhetligt uppbyggda sjukvårdsplaner. I den.arbetsgmppen ingår det också representanter för sjukvårdshuvudmännen. Sjukvårdsdelegationen lade 1972 fram en redovisning av ettsystem med uppbyggda sjukvårdsplaner. Denna promemoria byggde på undersökningarsom gjorts av SPRI. Det har utarbetats långsUctiga utvecklingsskisser 30-åriga och principplaner samt femåriga mUandefinansierings- och verkstäUighetsplaner. Man kan aUtså inte påstå att detföreligger så förfärligt stor planlöshet. Det enda man kan säga är att entUlräckligt god ekonomi är fömtsättningen för att kunna genomföra dessa storaplaner. Vidare är det uppenbart att en ökad tUlgång på läkare skuUe lösa en delav de problem vi har inom den svenska sjukvården. Den reservation som behandlar jourtjänsterna är ocksåintressant. Joursystemet är onekligen ett besvärligt kapitel inom sjukvården,men i takt med att tUlgången på läkare ökar och i samband med att ävenprivatläkarna kommer att bli taxebundna, varvid man kan räkna med att de kommeratt ingå i jouren det framläggs förslag om detta från departementet inom denärmaste dagarna om jag inte är felunderrättad får man ökade möjligheter attsätta in resurser för att förbättra jourtjänsten, som onekligen har sinasvagheter och som är betungande för dem som är inrangerade i den. När det gäUer reservationen om statsbidrag tUl sjukvårdenhar jag egentUgen redan sagt en del om detta i min replik tUl förutmen jag skall ytterligare påpeka ett par saker. Frågan ligger naturligtvis inom kommunalekonomiskautredningens område. Det är klart att man kan skriva att staten skaU ta sin delav sjukvårdskostnaderna för att stärka den framtida sjukvärden, men dä skaU man som jag sade fömt också vara beredd att stäUa medel tUl statens förfogande. Dessutom har vi sjukvårdskostnadsutredningen, som sysslarmed en samhäUsekonomisk analys av sjukvårdskostnadema och en tekniskundersökning rörande verkningarna av de nuvarande metodema försjukvårdskostnademas finansiering. Med hänsyn tiU detta har utskottet ansettdet onödigt att överlämna denna motion tUl kommunalekonomiska utredningen. Den sista reservation som jag skall säga något om gäUer enundersökning av verkningama av enhetstaxans genomförande. Här kan jag barakort och gott hänvisa tUl vad utskottet sade , då man gav en utförligredogörelse av vad som sker på detta område. Frågan följs fortlöpande isocialdepartementet, , ochLandstingsförbundet. Det är följaktligen inte så att man inte gör något åt denutan det finns redan nu organ som sysslar med den. Någon anledning att tUlsättaen parlamentarisk utredning för detta spörsmål föreligger då inte enligtutskottets mening. Med hänvisning tUl vad jag sagt om dessafrågor ber jag att få yrka bifaU tUl samtliga förslag som utskottet framläggeri sitt betänkande nr 5. FrökenANDERSSON (c) kort genmäle: Det var mycket på en gång som vi inom centernfick höra. Yrvakna var vi, skrivit av andras reservationer hade vi gjort. Jagvet inte vem som har ägnat sig åt att göra avskrifter, men inte är det vi ivarje faU. Syftade i Huskvama möjligen på det förhåUandet att ibåda reservationema har man citerat den motion det gäUer. I så faU är detavskrifter. Vi vet inte vad vi vUl, säger . Jag tror nogatt de som läser vår reservation förstår vad vi vill. Jag tror inte det kanvara något tvivel på den punkten. Vi vill att det skaU komma en utredning tUlstånd, och vi uttalar oss för att är en lämplig förläggningsort för etthälsocentrum. Men -vi anser att man inte under pågående remissbehandling avett förslag om en utredning skaU yrka på ett sådant centrum om igen. Jag villemellertid citera vad vi har sagt i reservationen, nämligen att utskottetförutsätter "att Kungl. Maj;t utan dröjsmål tUlsätter den i motionenbegärda utredningen". Nog framgår det rätt klart vad vi vill. I och för sig tycker jag det är förvånande att man iutskottet inte kunnat uppnå enighet om den skrivning vi gjort. Jag imdrar vadherr vill egentligen. VUl inte ha en utredning, -villherr inte ha ifrågavarande centrum i ? Jag tycker det skuUevara intressant att få ett besked på den punkten. Tydligen är saken rättkänslig eftersom behövde ta i så förskräckligt här uppe alldelesnyss. i (fp) kort genmäle: I anlednmg av mitt inlägg beträffande underströk utskottets ordförande värdet av dess verksamhet. Hanpåstod t. o. m. att han tidigare hade betonat detta. Men sedan var det slut medvälvUjan. i frågade nämligen hur man, sedan stiftelsenfått vad den begärt, motionsledes kan yrka på mera - staten kan inte vara någotdragspel osv. Nej, kanske inte, men vi kan väl ändå ha en viss flexibUitet ivårt tänkande och handlande. Sedan stiftelsens anslagsframställning inlämnadeshar nya förutsättningar tUlkommit. Dagarna fick man i stiftelsen klartför sig att det skuUe bli en inkomstminskning på kanske ,och strax väcktes motionen 1014 om en kompensation för den. har aUtså nu möjUghet att bisträcka stiftelsen utan att awakta enansökan från denna. Jag är säker på att kommer attöverleva, även om utskottets mening biträds, men utskottets förslag innebär ettkraftigt handikapp i en hjälpinsats för vårdbehövande, vUken vi aUa finnerangelägen. Frågan är om stUlatigande skaU notera att ifrågavarandearbete begränsas, något som leder tUl att samhäUets övriga vårdinstitutionerkommer att belastas i stäUet. Jag tycker att detta är en test på vår vUja att låta enväl fungerande organisation fä fiUlföUa en oumbärlig insats i människovårdandetjänst. i har inte övertygat i sin argumentering pådenna punkt, och jag vidhåUer därför mitt yrkande om bifaU tUl reservationen 7. Hälso- och sjukvård, m. m. Nr 56 () kort genmäle: Torsdaeen den talman! Det är främst två skäl som gör att jag i likhet med 4 aoril1974 reservantema inte kan nöja mig med utskottsskrivningen om ett Hälso- och sjukvård, m. m. hälsocentmm.Det ena skälet är att utskottets skrivning mer eller mindre överlåter tUllandstingen att praktiskt och finansieUt klara frågan om ett hälsocentmm.ErUigt min mening gäUer det här en ny typ av rehabUite-ringsarUäggning, och jagtycker att det måste vara riktigt att bördan av ett sådant utvecklingsobjektfördelas mellan olika intressenter Staten måste vara en av dessa intressenter.Det andra skälet är sysselsättningsproblem i Vindelådalen. Jag betonade dennaaspekt i mitt första anförande, och jag tror också att frågan uppfattas på detsättet av befolkningen i de berörda traktema. Vidare sade att hade varitklipsk, när han inte nämnt i klämmen, som upptog krav på en utredningom hälsocentra. Jag vUl bara påpeka att och den problematik som ärförknippad med det namnet tas upp i motionens motivering. Jag tror att herrNygren kan vidimera att den motion han skrivit har speciell inriktning påVindeln och förläggningen dit av ett hälsocentmm, något som även hardebatterats. TUl sist frågade , när man senast såg ensocialdemokratisk motion som mött en sådan uppslutning från olika håU. Ja, herrKarlsson, en sådan uppslutning förekom , när motionerade ifrågan om ett hälsocentrum i . Motionen- underskrevs av representanterför de fyra övriga partiema här i och fick en mycket bred anslutning. () kort genmäle: Jag håller med socialutskottets ordförandenär han säger, att vi har en god medicinsk standard på den svenska sjukvårdenjämförd med sjukvården i andra länder, och instämmer även i att sjukvårdenfungerar bättre än . Men för den enskUda människan, som upplever en bristpå medmänskUghet i vården och saknar en personlig omsorg och kontakt, är detnaturligtvis ointressant hur det var . Och skaU vi kunna skapa mera avmänsklig gemenskap på vårdområdet, måste vi säkert göra någonting åtpersonalsituationen. Det är en fråga om UtbUdning av vårdpersonal. Vi kanskeskaU ha en ny personalkategori eller en annan fördelning mellanpersonalkategoriema. Troligen måste vi också ha en högre personaltäthet. Jag håUer helt med om att vi i och med detta är inne påsjukvårdens finansiering. Emotionen 1333 tog vi emellertid upp justsjukvårdskostnadsproblematiken vUka prioriteringar som kan göras och hur mankan klara finansieringen av sjukvården . Om man som i har den uppfattningenatt detta är en väsentlig fråga och att det måste tUl resurser vUket jag trorär riktigt tycker jag det är rätt rimUgt att man låter de här funderingarnakomma tUl kommunalekonomiska utredningen. i Huskvama (s) kortgenmäle: 68 Herr talman! Med de direktiv somkommunalekonomiska utredningen har kommer den att pröva statsbidragen tUl praktiskt taget aUt. Nr 56 Följaktligen tror jag inte att sjukvårdsfrågorna kommer att varaundan- Torsdaeen den tä8"ä- 4 aprU 1974 Man skaUhåUa i minnet att vad begär i sin motion är en --- ;------ allmänutredning om hälsocentra, inte att ett sådant skaU lokaliseras till 'jlo-och sjuk- Det är det väsentliga. Att sedan herrar centerpartister och ' ' ' folkpartisterfrån försöker skära pipor i vassen genom att tala omsysselsättningen och annat i Vindelådalen är liksom en annan historia.Jag citerade ju inrikesutskottets betänkande , där mannoterade att statsmaktema har uppfyllt sina löften om sysselsättning tUl befolkningen där. Jag har all respekt för vUjan att ge jobb åt människoma,men jag tror inte att man löser problemet genom en utredning om ett hälsocentmm, som lika väl kan placeras någon säger att ocksä fick stöd försin motion . Tacka för det, höU jag på att säga. Hur skuUe någonborgerlig riksdagsman från ha vågat låta bli att underskriva enmotion, som direkt syftade tUl ett hälsocentmm i ? Den riksdagsmannen påden borgerliga sidan är nog inte född som skuUe väga stå emot en sådan motion. Jag förstår att fröken har haft det litetbesvärligt. Det är väl uppenbart att centem har kommit litet grand i otakt iden här frågan, och det är naturligtvis detta som har föranlett en hel del avdess problem. Fröken sade att de som har skrivit reservationen 2 vidsocialutskottets betänkande nr 8 vet vad det gäUer, och det borde andra ocksåveta. Men kunde i varje fall inte förstå den motivering somcenterpartistema anför i sin reservation. Sedan bara ett ord tUl i ! Det äralldeles riktigt att gör ett gott arbete, men det måsteockså vara någon ordning och reda med det man begär av statsmakterna. harman fått det man begärde, längre kan åtminstone inte utskottet gå. får väl komma tillbaka ett annat år med andra motiveringar -men jag vidhåUer att staten inte kan fungera som ett dragspel och se tUl attpengar lösgörs när organisationer inte själva klarar den uppgiften. () kort genmäle: När jag nämnde att motion år 1971hade fått ett brett stöd i var det bara en upplysning jag lämnade somsvar på en direkt fråga av i . säger att det förmodligen är därför att jagbor nära Vindelådalen som jag engagerar mig så kraftigt i den här frågan. Jagmåste konstatera att det är stora avstånd, både bUdligt ochbokstavligt talat, från Vindelådalen som gör att han är så främmande förtongångarna där. i (s) kort genmäle: Herr talman! Om hade lyssnat på mitt inlägg så hade han aldrig kunnat säga vad han sade nu senast. Jag framhöU att jag har 69 Hälso- och sjukvård, m. m. fuUförståelse för att man skaU skapa jobb åt människoma i Vindelådalen. Räckerinte det som ett konstaterande, , så var det då egendomligt. När det gäller stödet från reservanter i utskottet så vetjag inte något tUifäUe då man i riksdagsbehandlingen har agerat så som man härgjort från moderatema, folkpartistema och kommunisterna i utskottet. Det varutskottsbetänkandet och reservationen det gällde, , det var inteen motion från ett distrikt. är ju landstingsman i . Varförgör han inte en utredning inom om att skapa ett hälsocenter iVindeln, eftersom är den direkta huvudmannen för sjuk- och hälsovårdeni ? i (c): I motion nr 211, som behandlas isocialutskottets betänkande, framhåller vi motionärer angelägenheten av att påett tidigt stadium spåra fysiska och psykiska handikapp till följd avhjärnskador vid födseln eller hjärnmissbUdningar. Med en obligatorisk handikappkontroll av alla barn redanvid 18 månaders ålder skuUe man mycket tidigare kunna spåra upp faU avutvecklingsstörningar när det gäller både fysiska och psykiska skador Jutidigare man finner dessa handikapp, desto större chans har man att rätta tUldem. Många störnmgar avslöjas nu inte förrän vid fyraårskontrollen, och det kanvara . Detta har klargjorts av professor vid ettmedicinskt symposium i . Experterna var ganska ense omatt det finns tre tidpunkter som är särskilt lämpligaför utvecklingsstudier, tre nyckelåldrar när bamet är , när detär 9 10 månader och när det är 18 månader. Införandet av fyraärskontroUen och inrättandet av entjänst som barnhälsovårdsöverläkare i flertalet svenska landstingsområden innebaren ökad satsning på den viktiga förebyggande bamavården. Erfarenheten avintensivgenomgång av fyraåriga barn kan överblickas. Det står då heltklart att är en aUdeles för sen ålder för lokalisering och utvärderingav flertalet fysiska och psykiska handikapptillstånd tUl följd av hjärnskadavid födelsen eller hjämmissbUdning. Genom landets barnavårdscentralverksamhetsker sådan uppspåming , men ändå troligen inteoptimalt tidigt för att man skaU få bästa möjliga rehabUitering ochomhändertagande av såväl barnet som famUjens problematik. Utskottet "delar uppfattningen att det är ytterstangeläget att ett utvecklingshandikapp hos barn upptäcks så tidigt sommöjligt". I utskottsbetänkandet erinras om "åtgärder, som vidtagits isyfte dels att främja en fortlöpande kontakt mellan den förebyggandebarnavården vid barnavårdscentraler, å ena, och barn och föräldrar, å andrasidan, från det barnet föds tUl dess det inskrivs vid skola och skolhälsovårdentar vid, dels att få tUl stånd en uppföljning beträffande barnensutveckling". Vidare säger utskottet att man "inom socialstyrelsenuppmärksammat frågorna om uppföljning av den psykomotoriska utvecklingen hosbarn vid barnavårdscentralema" och att man överväger möjligheterna att Nr56 genomföra ett mer omfattande undersökningsprogram beträffande psy- Torsdaeen den komotoriska störningar. Utskottet tUlägger att "läkare medspecialitet 4 ji 1974 sombarnläkare numera svarar för vården för av barnen -vid ----- barnavårdscentralema och att dessa läkare har utvecklingsdiagnostisk f ' ' skolning och därför kan förväntas vara särskUt uppmärksamma på ' störningari den psykomotoriska utvecklingen". Jag ämnar icke yrka bifall tUl motionen utanhar den förhoppningen att man inom inte bara överväger fråganutan arbetar så att detta undersökningsprogam verkligen kommer att genomföras.Det får inte bU så att av barnen får -vård av läkare som harutvecklingsdiagnostisk skolning, utan sådan vård skaU komma aUa bam tUl godo.Det är därför utomordentligt väsentligt att barnläkarverksamheten byggs ut såatt aUa barn får tillgång tUl den expertis som är nödvändig i denna viktigaverksamhet. Herr förste vice talmannentillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . Jag -vUl inledningsvis betygasocialutskottets ledamöter min stora glädje över att jag har fått vara med ochväcka motionen 439 som - av de olika stäUningstagandena att döma - hartUldragit sig ett så stort intresse vid utskottsbehandUngen. Det har ocksådenna gång varit positivt att som motionär ha blivit placerad sist påtalarlistan, så att man innan man gick upp i talarstolen hunnit att riktigtvältra sig i alla de välvilliga omdömen om denna socialdemokratiska motion somhär har uttalats av de flesta före mig. Jag har tolkat de oUka meningar som kommit tUl uttryck i socialutskottetsbetänkande nr 8 så, att ledamöterna har försökt att på olika sätt övertrumfavarandra i välvilja mot oss motionärer. Ingen i utskottet har ansett att denutredning som vi begärt inte är motiverad. Utskottets majoritet skriver att man anser att det kanfinnas skäl att, i erUighet med vad kommittén för planering avdriftanläggningar och friluftsområden m. m. föreslagit, Kungl. Maj:t i samrådmed sjukvårds-hu-vudmännen låter utreda frågan om upprättandet av hälsocentmmanläggningar.Men där stannar man upp. Man hän-visar tiU att remissbehandlingen av förslagetpågår och att därför någon åtgärd inte är erforderlig. En minoritet inom utskottet, med ispetsen, har förebehåUslöst tUlstyrkt motionen. Man har också erinrat om vårtuttalande i en liknande motion tUl riksdag att en hälsocentmmanläggningborde lokaliseras tUl i . Man har använt de argumentför en sådan lokalisering som -vi använde i motionen : platsensgeografiskt och kommunikationsmässigt gynnsamma läge, närheten tUl Umeåuniversitet och ortens behov av sysselsättningstUlfällen. Jag försäkrar kammaren att är en lika aktuell ortför en satsning som den var 1971. Jag anser det också mycket troligt att en 1 Hälso- och sjukvård, m m. utredningskulle komma att betrakta som en av de lämpliga orterna för sådana häranläggningar. Vidare vill jag säga att en satsning på enhälsocentmmanläggning i inte på något sätt skuUe utesluta möjlighetemaav en eventuell framtida omprövning av frågan om utbyggnad av . Reservationen 2, av centerpartistema i utskottet, ärdäremot i högsta grad dunkel. Den tycks inte vUja påskynda en utredning genomett uttalande av . Man tycks endast ha önskat markera någon form avvälvilja, som dock inte skuUe få utmynna i ett bifaU tUl den socialdemokratiskamotionen. Jag har sett den reservationen som ett försök att med någon form avegen linje i utskottet kompensera det faktum att inte hartagit något initiativ i hälsocent-mmfrågan. Det sägs i reservationen att manförutsätter att Kungl. Maj:t utan dröjsmål skall tUlsätta den utredning sommotionärema begär. Ja, så står det faktiskt i reservationen 2, men ändåutmynnar reservationen i ett yrkande om avslag på motionen. Hur kan det gåihop? Det är en fråga som det vore mycket värdefullt för kammarens ledamöteratt få ett svar på. Är reservationen en puff för de krav på utredning som vihar stäUt i den socialdemokratiska motionen, eller är den ett uttryck för anser motionen vara överflödig? Jag vore tacksam för att få svar på denfrågan av företrädare fröken .