prot · FX0966 · 1974-12-31 00:00:00 — fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 18 mom. 8 såvitt avser anslag till Republiken Sydvietnamnsprovisoriska revolutionära regering röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1273. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; An.dag till ' patriotiska front Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1274 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 3 punkten 18 mom. 8 såvitt avser anslag till ' patriotiskafront röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1274. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Anslagtill en forskningsfond för Utskottets hemställan bifölls. Mom. 8 iövrigt Nr 66 Utskottets hemstäUan bifölls. 24aprU 1974 Punkterna 19 och 20 Kammarenbiföll vad utskottet i dess punkter hemställt. § 2 Föredrogs betänkanden Nr 20 i anledning av motion angående rätten tUlvärdeminskningsavdrag vid benefika förvärv Nr 21 i anledning av motioner rörande ändringar iskattelagstiftningen på grund av lagen om anställningsskydd Nr 16 med anledning av propositionen 1974:85 angåendeutgifter på tUläggsstat till riksstaten för /74 inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde Nr 17 med anledning av propositionen 1974:85 angåendeutgifter på tilläggsstat till riksstaten för /74 inomhandelsdepartementets verksamhetsområde Nr 18angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 3 Transportstöd för m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 6 i anledning av propositionen 1974:1 gjord framställningrörande anslaget till Transportstöd för Norriand m. m. jämte motioner. I propositionen 1974:1 bilaga 8() hade Kungl. Maj:t under punkten E 15 (s. 158-159)föreslagit att till Transportstöd för m. m. för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:44 av m. fl. (fp, c, m) vari hemställts attriksdagen skiille besluta 1. dels att transporter av i motionen berörda råvaroroch kemiska produkter tUl stödområdet, vilka avsågs att vidareförädlas avkemisk industri inom området, skulle kunna erhålla transportstöd och att dennärmare avgränsningen härvidlag gjordes av Kungl. Maj:t, samt 2. dels att varuslagsavgränsningenför stöd för uttransport av förädlade varor tolkades så, att även kisel kundeerhålla transportstöd, 1974:119 av m. fl. (c) vari, såvitt nu var ifråga (punkten 2), hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla 2.att frågan om förbättringar av det nu utgående transportstödet blev föremål förskyndsam utredning samt förslag till höstriksdagen 1974 på i motionen angivnagrunder, 1974:310 av i (c) och herr förste vice 145 10 protokoll 1974. Transportstöd för m. m. talmannenBengtson (c), 1974:311 av i m.fl. (fp) varihemställts att sådana ändringar gjordes i reglerna för transportstödet 1. attfraktsändningar med en vikt från taxerad vikt skulle varastödberättigade, 2. att transportstöd utgick i avståndsklassen meden rabattsats av , 1974:497av i m. fl. (s, c, m, fp, vpk), 1974:503 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna 1. att transportstöd bordekunna utgå även vid landsvägstransporter som skedde med s. k. firmabilar, 2.att transportstöd borde kunna utgå med en rabattsats av därtransportsträckan översteg men icke , 3. att fraktsändningar meden vikt över taxerad vikt borde vara stödberättigade, 1974:775 av () vari föreslagits att riksdagenhos Kungl. Maj:t hemställde om sådan ändring av kungörelsen om regionalttransportstöd att fraktbidrag skulle utgå för transport till ort inomstödområdet av returfiber och avfall av papper och papp, 1974:1073av i m, fl, (c), 1974:1417 av () vari hemställts attriksdagen beslutade att fraktbidrag skulle utgå, förutom för transport medjärnväg och med lastbil i yrkesmässig trafik, jämväl för transport med fartygsamt 1974:1445av m, fl. (m). 1. att riksdagentill Transportstöd för m. m. för /75 på driftbudgetenunder sjätte huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1417, 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:497, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:119, yrkandet 2 i vad avsåg flyggodstransporter, 5. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:503, yrkandet 1, 6. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1445, yrkandet 1, 7. att ianledning av motionerna 1974:44, 1974:119, yrkandet 2 i vad avsågjordbruksförnödenheter och tillsatsämnen för pappersindustrin, och 1974:775 somsin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande översynav det bidragsberättigade varuområdet m. m., 8. att ianledning av motionerna 1974:119, yrkandet 2 i vad avsåg lägsta vikt, I 974:311, yrkandet 1, och 1974:503, yrkandet 3, som sin mening gav Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet anfört beträffande lägsta vikt för att en enskild sändningskulle vara bidragsberättigad m. m., 9. att riksdagenskulle avslå motionerna 1974:119, yrkandet 2 i vad det icke berörts underovanstående punkter 4, 7 och 8, 1974:311, yrkandet 2, och 1974:503, yrkandet 2, 10. attriksdagen skulle a. avslåmotionen 1974:310, b. avslåmotionen 1974:1073, c. avslåmotionen 1974:1445, yrkandet 2. 1. beträffande transportstöd för sjötransporter av herrarLothigius (m) och Clarkson (m) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifaU till motionen 1974:1417 gav Kungl.Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört rörande transportstöd för frakter medfartyg. Transportstöd för m. m. 2. beträffande stöd för transportermed firmabilar av herrar () och Clarkson (m) som ansett attutskottet under 5 bort hemställa, att med bifall tUlmotionen 1974:503, yrkandet 1, gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört rörande stöd för transporter med firmabilar. HerrLOTHIGIUS (m): Det här är också fråga om en formav stöd men inte tUl något u-land utan tUl en landsdel som i aUra högsta gradbidrar tiU att skapa tUlgångar åt oss. Vi brukar behandla den här frågan en gång . Detgäller att på ett riktigare sätt skapa ett "rundare " elleratt i varje fall försöka hjälpa den norra landsdelen och ge den sammaförutsättningar som de centrala delarna av landet. Därför är det en lovlig ochriktig gärning att använda sig av den form av hjälp som transportstödet utgör.Det skapar ett bra underlag för ett genereUt stöd för en viss landsdel. beslutade om en utbyggnad avtransportstödet att gälla . Det avsåg transporter av vissa råvaror ochhalvfabrikat. Kravet på transporternas längd nedbringades tUl 250km. beslöt också att minska kravet på antalet kUo för att bidragskulle medges. Den lägsta sändningsvikten skulle överstiga mot tidigare500 kg. har vi gått ett steg vidare. Vi har ansett detnödvändigt att försöka åstadkomma ytterligare förbättringar. Utskottet hardärvid enats om att bruttovikten får utgöra i stäUet för 300 kg.Det innebär större förutsättningar för en rad mindre företag som inte harkunnat utnyttja transportstödet på samma sätt som tidigare vid större sändningar.Det är tiUfredsstäUande, herr talman, att utskottet här har kunnat enas. Betänkandet innehåUer endast två reservationer, bakomvilka representanter för moderata samligspartiet står. Kraven ireservationerna är enligt vår mening högst rimliga. 1 den ena reservationen föreslårvi att transportstöd också skall utgå för sjötransporter. Tanken är närmast attförsöka göra transportstödet konkurrensneutralt. Vi kan inte förstå att det motbakgrunden av att det finns möjlighet att bedriva sjötrafik uppifrån ocht. o. m. norr därom inte skall finnas möjligheter tUl transportstöd för dennatransportgren. Det är ju en miljövänlig transportform. Med transportstödstimulerar man till mer sjötransporter, vUket naturligtvis skulle minskabelastningen på järnvägarna och vägarna. Vi föreslår alltså att transportstödskaU utgå för sjötransporter. Utskottet har inte tiUstyrkt den motion som gällertransportför-håUandena i Vänernområdet. Såsom moderata samUngspartiets förslag Nr 66 om transportstöd för sjötransporterutformats tycker jag att det ligger den närmast tUl hands att de som föreslagit detta stöd för 24 april1974 ansluter sig till reservationen 1,till vUken jag ber att få yrka bifaU. ----------------- Reservationen 2 tar också upp enkonkurrensneutral fråga, nämligen Transportstöd for transportstöd skaU utgå till firmabUar. En firmabU kan se likadan ut ' som vUken annan bU som helst som får transportstöd.SkUlnaden är bara att det ärett företag som bedriver verksamheten. Vi tycker att det är att diskrimineraett företag som driver transport med egen bU, att transportstöd inte skallutgå i det sammanhanget. Vi tycker också att det inte skall behöva vara någrasvårigheter att ordna ett sådant stöd. Man haraUtid tidigare argumenterat på det viset att företag borde slå sig tiUsammansoch bUda ett transportföretag för att därigenom kunna få transportstöd. Man kunde tidigare bilda ett bolag med 5 000 kronorför att bedriva sådan verksamhet. har beslutat att summan skalluppgå tUl . Intresset för att bilda bolag i sådana här sammanhangär därför inte särskUt stort. Vi tycker att det är rättvist att transportstödskall utgå även tUl firmabilar, och jag ber, herr talman, att få yrka bifallockså till reservationen 2. I detta anförande instämde (). Det är riktigt som sade atttransportstödet har debatterats rätt ingående tidigare i dennakammare. Innan jag går in på motionerna och de två reservationer som är fogadetiU betänkandet skall jag endast ge en kort resumé av transportstödetsutveckling. För att främja de regionalpolitiska strävandena attutveckla näringslivet i och övriga delar av det allmänna stödområdetframlades i proposition till riksdag förslag om införande avtransportstöd i syfte att minska de kostnadsmässiga olägenheter som föUer medlånga avstånd inom stödområdet. Transportstödet, som godtogs av ,skulle i första hand utgå med början den 1januari 1971. Utformningen av transportstödet skedde i medvetande om atten expansion av näringslivet inom stödområdet, vare sig den kom till ståndgenom nyetablering eller genom en utveckling av redan befintliga företag,förutsätter en successiv marknadsutvidgning. En sådan får rimligen ske genommarknadsföring i ökad utsträckning i de utanför stödområdet belägna delarna avlandet liksom på exportmarknaden. Genom ett stöd som på en gång stimulerar tUlvidareförädling inom stödområdet och tiU utförsel från detta av mera förädladeprodukter var avsikten att bidra till en ökad ekonomisk tillväxt inom områdetoch till ett bättre utnyttiande av resurserna där. Jag skall inte gå in på en detaljeradredogörelse över transportstödets utformning utan endast tera att av den utvärdering som gjordes efter försöksperiodens utgång 148 framgick det att transportstödet påsätt som var tänkt mycket väl hade fyllt sinregionalpolitiska uppgift genom att på ett väsentligt sätt reducera dekostnadsmässiga olägenheterna som följer med de långa avstånden inomstödområdet och därmed verksamt bidragit tiU att främja näringslivetsutveckling i dessa delar av landet, speciellt inom de norra delarna avstödområdet. Men utvärderingen initierade, som också harnämnt, tUl förbättringar i vissa avseenden. Med utgångspunkt från dettaföreslogs i proposition 1973 ändring av transportstödet i vissaavseenden. I propositionen framlades förslag om en utvidgning avtransportstödet tUl att omfatta även transporter av vissa råvaror ochhalvfabrikat till orter inom stödområdet. Utvidgningen avsåg transporter tillorter inom stödområdet av sådana råvaror och halvfabrikat, vilka avsågsvidareförädlas inom stödområdet och för vilka reducering avtransportkostnaderna i särskilt hög grad är ägnad att stimulera produktion ochsysselsättning inom berörda branscher i stödområdet. Vid bestämningen av varuområdet undantogs sådana varor därtransportförhållandena inte motiverar något transportstöd. Det gäller bränsleoch drivmedel, oUor och bensin samt kol och koks. Vidare undantogs sådanaråvaror och halvfabrikat som finns tillgängliga inom stödområdet och där stödtill transporter från orter utanför stödområdet j åtskilliga fall skulle hanegativa återverkningar på avsättningen av inom stödområdet produceraderåvarur. Det gäller rundvirke, flis, sågade trävaror och pappersmassa. Ävenmalmer och andra mineraliska råvaror ansågs böra bli undantagna. Branscher somi likhet med den träbearbetan-de industrin i betydande utsträckning hämtarråvaror och halvfabrikat från stödområdet är vidare byggnadsmaterialindustrin,den kemiska industrin och vissa livsmedelsindustrier. Även dessa branscherundantogs. Motivet var att det ansågs angeläget att inte genom ett utvidgattransportstöd utsätta leverantörerna inom stödområdet för ökad konkurrens. Förföretag inom nämnda branscher utgör kostnaden för transport av råvaror ochhalvfabrikat ofta en mindre del av den totala transportkostnaden. Det är ocksåbranscher där transportstödet i särskild hög grad redan slagit igenom. Om man å ändra sidan ser på företag inom branscher sommetall- och verkstadsindustrin, maskinindustrin och transportmedelsindustrinsamt vidare företag inom den lättare tillverkningsindustrin, såsom textilindustrin,finner man att kostnaden för transport av råvaror och halvfabrikat utgör en merbetydande del av de totala transportkostnaderna och att transporterna av dessavaror ofta går över längre sträckor från orter i Syd-och MeUansverige. Hittillsvarande transportstöd hade vidare i dessa fallinte slagit igenom med samma styrka som i förhållande till nyssnämndaindustrisektor. Mot den bakgrunden kom utvidgningen av transportstödet attomfatta i första hand transporter inom metaU- och verkstadsindustrin,elmateriel- och transportmedelsindustrin, pälsberedningsindustrin, garveri-,läder-, sko-samt gummi- och plastvaruindustri. Som redan har nämnt sänktes också kravet påtransportsträckans längd . Möjligheter infördes också att beakta utländsk transportsträcka vid bidragsgivningen. den 24 aprU 1974 Transportstöd för m. m. den 24 aprU 1974 Transportstöd för m. m. sänktes,som tidigare nämnts, kravet på lägsta sändningsvikt från dittillsvarande 500 kgtiU . I reservationen 1 av m. fl. har framförtskrav på att även sjötransporter skall omfattas av transportstödet. Detta är enreservation som har återkommit år . Det finns en rad olika motiv somtalar för att sjötransporterna bör ligga utanför transportstödet. Om man sertill de varuslag som transporteras sjöledes kan det konstateras, att dessavaror i mycket hög grad faUer utanför stödet. Det gäUer exempelvispappersmassa, malm, mineraliska varor av olika slag, oljeprodukter och andrabränslen. Ett transportstöd som gäller även sjöfarten skuUeföUaktligen innebära att endast en mindre del av sjöfartens godsvolympåverkades. De problem som sjöfarten såväl på som I övriga iförsta hand upplever är höga hanteringskostnader i hamnarna samttransporterna tUl och från hamnarna. Undervägskostnaden för sjöfarten ärdäremot förhåUandevis låg - I å per tonkUometer - vUket innebär att ettläge vid inte utgör någon större kostnadsmässig nackdel,speciellt som staten svarar för hela kostnaden för isbrytning och som destatliga sjöfartsavgifterna verkar kraftigt utjämnande mellan olika delar avlandet. Det kan i detta sammanhang nämnas att för /75har anvisat ca 47 miUoner kronor till isbrytningen. Isbrytarkapaciteten kommerockså att väsentligt förstärkas genom anskaffande av ytterligare två nyaisbrytare. Vad jag nu sagt har tillämpning även på utskottetsställningstagande tiU motionen om att transporter på och Trollhättekanal skulle inlemmas i stödet. Dessutom kan anföras att samhället i mycket höggrad har engagerat sig i Vänersjöfarten genom utbyggnaden av Trollhätte kanaloch anskaffandet av en isbrytare tiU . Att mot den här bakgrunden införanågon särregel om transportstöd för sjötransporter på har utskottet påintet sätt ansett motiverat. Utskottet förutsätter dock att utvecklingen avVänersjöfarten föUs med uppmärksamhet. I fråga om varuområdet har det, som nämnde,framförts motionsyrkanden om utvidgningar. I första hand gäller dessa att ävenkemiska produkter och vissa andra råvaror skall bli stödberättigade. Utskottethar varit medvetet om nödvändigheten av att inrikta stödet på intransporter av devaruslag där behoven otvivelaktigt är störst. Vidare har utskottet funnitangeläget att även fortsättningsvis en avgränsning tUlämpas som inte medföronödig konkurrens för företag inom området. Utskottet har mot den bakgrundeninte nu ansett det riktigt att föreslå en ändring i varugmppsavgränsningen, menhar funnit det erforderligt att en ytterligare översyn görs beträffande vilkaprodukter som skall omfattas av transportstödet. Av den anledningen föreslårutskottet att Kungl. Maj:t får i uppdrag att med beaktande av vad som anförts ide tre motionerna nr 44, 119 och 775 överväga en anpassning i lämpligutsträckning av det transportstödsberättigade varuområdet. Därvid bör givetvisolika tänkbara effekter redovisas för . Det har också framförts motionsyrkanden om att den nedreavståndsgränsen skuUe sänkas och att bidrag skulle införas med 10procent för transporter . vi haft iutskottet har vi dock funnit att den sänkning som tidigare beslutats, dvs. från300 tiU , är väl awägd. Det har nämligen kunnat konstateras att för södraoch mellersta delarna av landet är medeltransportsträckan knappast i något fallkortare än just . Flera områden har t. o. m. längre avstånd än 300 kmtill de stora avsättningsområdena i storstadsregionerna. En ytterligaresänkning skulle leda tUl att en mycket stor mängd lokaladistributionstransporter skulle bli stödberättigade. Stödet skuUe föUaktligenkomma att inriktas på en helt ny kategori transporter, som det inte på någotsätt är angeläget att stödja ur en speciellt regionalpoUtisk synvinkel. Den nedre viktgränsen har tidigare sänkts från 500 tUl . I motioner har framförts krav på en ytterligare sänkning till . överläggningar i den här frågan fann vi skäl tala för attytterligare sänka gränsen något också det har tidigare nämnt men vi har inte gått ned tUl . Vi har inom utskottet i stället funnit attde önskemål som motionärerna ville få infriade mycket väl kunde tUlgodoses omgränsen sattes till . Genom att stanna vid kunde man dessutomminska en del av de olägenheter som är förenade med att en oerhört stor mängdfraktsedlar blir stödberättigade. En sänkning av gränsen tUl skulle dockbl. a. innebära att ca 150 000 ytterligare sändningar blevstödberättigade. Enbart en sådan sänkning skulle öka arbetsvolymen vidfraktbidragsnämnderna med . vUl dock utskottet att Kungl. Maj:t närmarelåter överväga det ändamålsenliga i att i stället för verklig vikt skall gäUataxerad vikt vid fastställande av nedre sändningsvikt. Resultatet av dettaövervägande bör redovisas för statsverksproposition. Utskottet har inte heller funnit anledning att utvidgastödet till att omfatta transporter med s. k. firmabUar, som föreslagits ireservationen 2, ocksä den av i utskottet. Argumentet mot en sådanutvidgning är enligt vårt sätt att se närmast att det skulle bli nästan enomöjlighet att klara kontrollen för att stävja möjligheterna till missbruk. Somherr nämnt har detta problem lösts av företagen i rätt storutsträckning genom att man etablerat åkerier och därigenom kommit i åtnjutandeav transportstöd. I vissa fall har det också gjorts undantag från regeln atttransporter med firmabUar inte är stödberättigade. Avslutningsvis vUl jag helt kort framhållaatt transportstödet, som för nästa budgetår är beräknat till 87 miUonerkronor, innebär nästan en fördubbling gentemot föregående år, beroende på delsden utvidgning av stödet som departementschefen föreslagit i propositionen1973:95, dels den ytterligare utvidgning som utskottet föreslagit. Man kan klart slå fast att stödet har haft stor betydelseför näringslivets utveckling och därmed för sysselsättningen inom stödområdetgenom den utjämnande effekt det haft på avstånden i förhållande till övrigadelar av landet. Stödet kommer också att få ännu större betydelse i framtidengenom de utvidgningar som skett och kommer att ske om utskottsmajoritetensförslag vinner gehör. Faktum kvarstår att som transportstödetverkat har befolkningsutvecklingen i de fyra nordligaste länen varit relativtgynn- Transportstöd för m. m. Transportstöd för m. m. Enbefolkningsökning har skett med närmare 6 000 människor. Jag vill inte ha sagtatt det beror enbart på transportstödet, men i förening med andraregionalpolitiska satsningar av stor omfattning har transportstödet verksamtbidragit tUl denna positiva utveckling. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall tiU utskottets hemstäUan. () kort genmäle: Jag har inte mycket att erinra mot herrÖstrands både hovsamma och sakliga redovisning av förhåUandena. Det är bara påett par punkter jag vill invända. Han säger att en del av olägenheterna är uppklarade. Dethar han faktiskt rätt i, men alla olägenheter är inte uppklarade genom det härförslaget. Vi har aUtså gjort en kompromiss, och det tycker jag är bättredärför att vi därigenom tjänar näringslivet och i stor utsträckning. Sedan finns det en liten passus som jag inte begriper ettenda dugg av - nämligen när man säger att stöd inte skaU utgå tiUsjötransporter, bl. a. därför att vi har isbrytare. Man skulle då mena att detinte finns isbrytare på land - eller någonting sådant. Jag förstår inte denmotiveringen. Landtransporter har sina absoluta förmåner. Man bygger specieUavägar, man asfalterar och underlättar transportmöjligheterna på landsväg liksomman gör på järnväg genom nya tekniska och rationeUa anordningar. () kort genmäle: kan ju i alla fall inte kommaifrån det förhållandet att isbrytningen tillhandahåUs kostnadsfritt. Kostnadenför isbrytningen ökar ju också . är det i och för sig ingenstörre belastning, utan isbrytningen har kommit tiU för att vi skall främjasjöfarten och främja näringslivets utveckling i . Men när talar om konkurrensneutralitetmellan de landbaserade transporterna och de sjöbaserade är det ju de facto så som jag också nämnde i mitt anförande att det råder över huvud taget ingenkonkurrens mellan de här två transportsätten, för det är andra faktorer somavgör vUket transportsätt man , väUer. När det gäller sjötransporterna haravstånden ringa betydelse, medan avstånden när det gäller de landbaseradetransporterna har mycket stor betydelse. För att ytterligare understryka vad jag har sagt, att detinte är någon konkurrens mellan de två transportsätten, kan jag nämna att avdet gods som befordrades vid intransporter på sjön till stödområdet var sådant gods som skuUe ha varit bidragsberättigat på land, och i frågaom uttransporterna var motsvarande siffra högst . Detta tycker jagklart visar att det riktiga syftet med transportstödet är att utjämnakostnaderna på grund av de långa avstånden på land och de fördyringar somdärigenom uppstår. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Min ärade vän reflexioner omvarför man inte skall ge sjötransporterna något stöd är fortfarande likamärkvärdiga även om det bara är av godset som transporteras på sjön.Vi har ju vidmånga tillfällen kommit överens om att vi skall försöka stödja och hjälpa bl. aen transportverksamhet som är miUömässigt riktig och som på olika områden är entillgång för vårt land. Det skulle vi kunna göra genom att skapa störrekonkurrensneutralitet. Det är fullt riktigt att avståndsfrågorna inte spelarsamma roll på sjön som på land.