prot · FX0938 · 1974-12-31 00:00:00 — Folkpartietbegär förslag om en differentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften iregionalpolitiskt syfte, anhåller om en aUsidig utredning avskattepolitikens användning som regionalpolitiskt instrument, och moderaternaanhåller om förslag att sänka arbetsgivaravgiften inom stödområdet med 2procent. Utskottets majoritet anser inte att en differentiering avden allmänna arbetsgivaravgiften har något samband med nu aktuella ekonomiskpolitiskaavgöranden, varför majoriteten avstyrker motionsyrkandena. Men då kan manverkligen fråga sig varför utskottet tidigare ansåg att dessa motioner skullebehandlas i samband med detta ärende. Jag anser att utskottet här har brustit ilogik. Stöd för uppfattningen att arbetsgivaravgiften kan ansessom ett konjunkturpolitiskt medel kan fås från många håll. Jag kan citera urledaren i den tidning jag förut nämnt, nämligen Fri Köpenskap nr 1974: "Frågan är om inte politikerna, från vänster tillhöger, angriper hela problemet från fel ända. Vi har sagt det förr och det tålatt upprepas. Det som främst behöver stimuleras är inte efterfrågan i och försig, utan företagsamheten och investeringsviljan i de stagnerande branscherna,så att dessa kan och vUl absorbera den sysslolösa arbetskraften och på så sättstimulera efterfrågan på dessa varor. De generella åtgärder som är av nöden torde fortfarande iförsta hand vara att i produktionslivet inlemma de många som friställts, inteminst genom den konsekventa låglönesatsningen. Härför skulle behövas åtgärderav en helt annan och politiskt känsligare typ; sänkning av löneskatten,minskning av ATP-avgifter osv. Det finns inte stora utsikter att ens deborgerliga skall våga föreslå något slikt, men där förutan lär inte målet kunnanås. Vad våra politiker just nu sysslar med är som om en bilägare skulle skruvaupp förgasaren och ge mera bensin, men glömma bort att släppa på bromsarna.Vagnen skulle inte få nämnvärt bättre fart." vet jag att har en helt avvikandeuppfattning om behovet av stimulansåtgärder - inte minst genom att ha lyssnatpå herr Sträng iden allmänpolitiska debatten, speciellt i den del av hans anförande där hanberörde svensk industri , där det enligt protokollet sades följande: "Jag är emellertid beredd att säga, att som det tersig för den svenska industrin har jag inte kunnat hitta något specielltskäl att nu gå ut med någon extra stimulans utöver den stimulans som redangäller i och med att man får använda investeringsfonderna tUl utgången av marsmånad 1975, den stimulans som utgår via lokaliseringspolitiska lån och anslag,via våra försök att se till att kreditgivningen går något så när friktionsfrittinte bara till de stora företagen utan självfallet även tUl de småföretagen." om industrin var enligt herrSträng enbart positiv, och så tog till hjälp. Därhade han läst två intervjuer med företagare och konstaterade att det blirfortsatt försäljningsökning. De enda svårigheterna är att man inte kan sälja såmycket som man vUl. I ett annat nummer hade 30 av landets större börsnoteradeföretag utfrågats, och där tycks det mesta vara bara bra. avslutade för att förekomma frågor om industriproblem - sin exposé med att förklaraatt det är en fin gålust i det svenska näringslivet. Jag kan dela uppfattning att det är gålust idet svenska näringslivet, och det skall vi alla vara tacksamma för. Utan dennagålust, som dock twärr är betydligt mindre än vad den var för bara 10-20år sedan, skulle vi aldrig ha upplevt det välstånd som vårt land nu har. Men dettråkiga, eller rättare sagt allvarliga, i sammanhanget är att den storamajoriteten av våra företag anser sig kunna överleva inte tack vareregeringspolitiken utan trots den. Det är inte svårt att bland landets ca 300000 företag leta upp 30 stycken om vilka kan sägas att de har det väl beställt.Men just därför att socialdemokraterna i alla sammanhang dä företagspolitikeller näringspolitik diskuteras tillämpar den taktiken att tala om någrastorföretag, kommer vi sällan på samma våglängd, och debatten blir haltande.Svenskt näringsliv är uppbyggt av de många små och medelstora företagen, vUkautgör av samtliga företag. Det är deras problem som vi försökerbelysa, och dessa är av helt annat slag än de stora etablerade företagens. De härkämpar för sin fortsatta existens, oftast med kniven på strupen. Det är derastalan vi försöker föra då vi föreslår, att arbetsgivaravgiftens verkningarskall undersökas så att skadeeffekterna kan elimineras. Det är också ursmåföretagarnas synpunkt som vi för fram krav på ökade möjligheter tillkrediter från AP-fonderna och vidgade möjligheter till återiån. Att dettabehövs kan belysas med statistik från ,som uppgeratt företag med mindre än20 anställda svarar för av antalet anställda, men att deras andel avkreditmarknaden är . Det är inte så märkligt att av det mycketstora antalet konkurser - 1972 värdet 3 070 stycken och 1973 värdet 3 087stycken - har gällt små och medelstora företag med mindre än 50anställda. En av orsakerna är att dessa företag har missgynnats och inte harsamma möjligheter till lån och krediter från AP-fonderna. Med höjdaarbetsgivaravgifter och ökade socialaförsäkringsavgifter och löner kommer Det här är bakgrunden till vårareservationer 5, 6 och 7. Jag ber att få sluta med att yrka bifall tillreservationerna 1,3,5,6 och 7. På förslag av fm tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen tUl . § 10Interpellation nr 50 om underlättande för mindre företag att exploaterauppfinningar utomlands Ordet lämnades på begäran till HerrANDERSSON i (fp), som yttrade; För att bl. a. möta de enskilda uppfinnarnasoch de små innovationsföretagens svårigheter att finansiera sig på denordinarie kreditmarknaden har STU, Utvecklingsfonden och Investeringsbankentillkommit. Dessa tre kan även vara uppfinnare och företag behjälpliga medanvisningar för finansiering och hjälp via andra kanaler. I förlängningen av projektfinansieringen finns dock ensvårighet, nämligen exploateringen. Normalt skall ett avslutatutvecklingsprojekt exploateras genom tUlverkning i egen regi eller hos annatsvenskt företag. Det finns dock produkter som av olika marknadsmässigaeller produktionstekniska skäl ej passar att tUlverkas i . Alternativetär då tillverkning på licens utomlands. I andra fall vill uppfinnaren kombineraen inhemsk egen tillverkning med internationell licensgivning. De mindre företagen saknar dock som regel såväl kunnandesom resurser att bearbeta avlägsna länder som och i licensfrågor.Småföretag med goda utvecklingsprojekt riskerar på så vis att gå miste omlicensintäkter, vUka kunnat tillförsäkra dem en snabbare expansion eller kunnatskapa resurser för nya projekt. För många utvecklingsprojekt framstår mot den härbakgrunden hjälp med exploateringen som väl så viktig som finansieringen avutvecklingsarbetet. Någon effektiv statlig hjälp för innovatörer och mindreföretag i detta avseende står knappast att få, även om vissa förberedandestudier pågår. Med hänvisning till det anförda anhålles om kammarenstillstånd att till herr handelsministern få ställa följande fråga: Är herr handelsministern beredd att vidta åtgärder för attunderlätta för enskilda innovatörer och mindre företag vid licensförsäljningutomlands? Denna anhållan bordlades. § 11 Interpellation nr 51 om viss vidgning av rätten till sjukersättning Ordet lämnades på begäran tUl HerrGUSTAVSSON i (c), som yttrade; En viktig målsättning för socialpolitiken äratt skapa en ekonomisk grundtrygghet för alla i livets skeden. Den reform avsjukpenningsystemet som trätt i kraft fr, o, m. den innebär för;;tora grupper en förstärkt grundtrygghet vid sjukdom. För de personer som begärt undantagande från försäkringenför tilläggspension innebär dock de nya reglerna att de nu ställs helt utansjukpenning. Detta innebär väsentligt försämrade vUlkor för en gruppmänniskor som, när sanihället gav dem valfrihet att ta ställning till sinpersonliga anknytning till ATP-systemet, inte rimligtvis kunde förutse attdetta på grund av borttagande av grundsjukpenning skulle ställa dem i en iförhållande rill tidigare försämrad situation. Med hänvisning till det anförda hemstäUer jag om kammarenstillstånd att till herr socialministern få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att ge dem sombegärt undantagande från försäkringen för tilläggspensionering motsvarande rätttill ersättning vid sjukdom som erhålles genom hemmamakeförsäkringen? § 12 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts propositionnr 75 angående vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret. § 13 Utsträckt motionstid Ordet lämnades på begäran till HerrTORWALD (c), som yttrade: Jag hemställer att kammaren måtte besluta atttiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:ts proposition1974:33 med förslag till lag om inrikes vägtransport måtte med hänsyn tUlärendets omfattning utsträckas till första plenum efter . § 14Kammaren åtskildes kl. 1 7.57.