prot · FX0956 · 1974-12-31 00:00:00 — Huvudtanken i förslaget är att så mycket som möjligt av vårdenskall bedrivas utanför sjukhus och sjukhem i den s. k. primärvården. Detinnebär ett krav på utbyggnad av öppenvård och vård i hemmet. De båda övriganivåerna länssjukvården och regionssjukvården - skulle därigenom avlastas endel av de vårduppgifter de har . Den första och naturliga kontakten medvårdapparaten bör bestå i besök hos en allmänläkare, på ett jourdistrikt elleren läkarcentral. Det här är, mot bakgrunden av vad jag sade i inledningenav mitt anförande, naturligtvis en rimlig och från mina utgångspunkter sympatisk 55 Hälso- och sjukvård, m. m. målsättning.Jag tror att det är mycket viktigt att få diskutera detta. Men jag harobserverat att tanken tydligen är att med det här betänkandetoch remissyttrandena som grund skall göra någon sorts policyförklaring i frågaom den framtida sjukvårdspolitiken. Jag noterade, att bland remissinstansernafanns egendomligt nog också de politiska partierna. Enligt min uppfattning ärdet naturligt att får ta politisk ställning tiU detta. Det kan intevara rimligt att vi som valda representanter tiU ett statligt ämbetsverk skallavstå beslutanderätten i en för medborgarna så central fråga som hur denframtida sjukvården skall se ut. Jag vUl därför gärna fråga socialministern,som är närvarande i kammaren: Kommer att få ta ställning till ochansvar för den framtida sjukvården sådan den tecknas i socialstyrelsensprincipprogram? Får jag därefter, herr talman, säga några ord om debetänkanden där denna problematik behandlas, i första hand socialutskottetsbetänkande nr 8. Det är ett utförligt och relativt ambitiöst betänkande, ochjag tycker att min egen motion, som delvis är en upprepning av min motion frånförra året, har fått en utförligare och något mera förstående behandling denhär gången. Får jag först säga ett par ord om hälsovårdsupplysningen,där utskottet på åtminstone en punkt intar en glädjande positiv ståndpunkt. Detgäller tobakens skadeverkningar. På detta område har det skett enrätt snabb attitydförändring. Man talar nu om rökfria miUöer och om enröknegativ inställning, och man viU aktivt informera om tobakensskadeverkningar. Man kan också konstatera att det på andra områden - exempelvisnär det gäUer olika trafikföretag gjorts insatser mot de negativa effekternaav rökningen. Jag tycker aUtså att det är en bra ståndpunkt som socialutskottetintagit på den här punkten. Mindre tillmötesgående har utskottet varit när detgällt hälsoupplysning om andra gifter alkohol och narkotika. Men eftersom detkommer en särskild debatt kring den problematiken, skall jag nu bara yrkabifall tUl reservationen 9 i socialutskottets betänkande nr S. Sedan när det gäller sjukvårdsbetänkandet skall jag i allkorthet ta upp ett par punkter. Jourverksamheten inom sjukvården har uppmärksammats idebatten. a. har man påpekat den allmänmänskligt otUlfredsstäUandeordningen att människor arbetar i vissa fall plus ennatt plus ytterligare utan något egentligt uppehåll. Det här ärsjälvfallet en fara, särskilt i en situation där joursystemet på grund av deförlängda väntetiderna inom öppenvården har kommit att utnyttias i störreutsträckning. Utskottet nöjer sig här med att hänvisa till läkarbristenoch går inte in på de organisatoriska lösningar som vore möjliga. I fråga om kostnadsaspekten och kostnadsansvaret försjukvården är utskottet mera lakoniskt. Man anser inte ens att de angivnaproblemen är värda att beaktas av den utredning som skall övervägakostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna. Man vill inte förstå attresursfrågorna eller resursallokeringen för att använda ett fint ord måstevara avgörande för möjligheten att lösa sjukvårdens problem i framtiden.Både och bedömningar visar för övrigt hur avgörande desamhällsekonomiska prioriteringarna är för möjUgheten att klara det framtidavårdbehovet. Med de luckor och brister som finns i vårdapparaten och som bl. a.de vittnesbörd som jag tidigare relaterade visar kommer vi förvisso att behövata itu med dessa frågor framöver, och kommer inte att kunna svära sigfri från sin del av ansvaret. Låt mig i detta sammanhang bara till sistsäga att vi har haft en rätt lång diskussion om vad den s. k.sjukronorsreformen kan ha haft för effekt på sjukvårdssituationen. Jag trorinte att det är fuUständigt klarlagt, men jag skall inte dra i gång en lång debattom det . När jag yrkar bifall tiU den reservation som tar upp frågan om enöversyn av enhetstaxereformen, får det alltså inte tolkas så att jag skullemena att denna reform är boven i dramat när det gäller en del av de bristerinom sjukvården som finns. Det är bara med målsättningen att vi skall få ensäkrare information på det här området som det vore rimligt att man undersökteeffekterna av enhetstaxereformen. Jag skaU inte ställa några yrkanden. Yrkandenbeträffande det som jag egentligen har berört, nämligen socialutskottetsbetänkande nr 8, skall ju ställas . Hälso- och sjukvård, m. m. Beträffande dendirekta fråga som ställde till mig vUl jag bara i korthet hänvisatUl huvudtiteln. Där har vi behandlat utredningar och ganskaingående redovisat utredningarnas intentioner och utformning. Jag avsersjälvfallet att återkomma till dessa vitala frågor i fortsättningen. I den månriksdagens ställningstagande i särskilda fall kommer att erfordras är det heltnaturligt att sådana frågor kommer att föreläggas . FrökenANDERSSON (c): Jag skall säga några ord om hälsocentrum iVindeln, den fråga som behandlas i socialutskottets betänkande nr 8. HerrAkerUnd har utförligt redogjort för frågans tidigare behandling, och jag skallinte upprepa det. Men han fuUföUde inte sin berättelse ända fram tiU slutet. Det är riktigt att kommittén för planering avturistanläggningar och frUuftsområden inte tog upp frågan av de skäl som herrÅkerlind anförde. Det viktiga är emellertid att kommittén klart säger ifrån att"det föreligger ett växande behov av att rehabilitera nedsUtna människoreller att ge konvalescentvård efter den egentliga sjukvårdsbehandlingen".Kommittén säger också att behovet av hälsocentra kommer att öka och fortsätter:"Det torde därför vara en angelägen fråga att utreda hur sådanaanläggningar bör kunna utformas och lokaliseras. Enligt kommitténs uppfattningbör regeringen i samråd med huvudmännen för sjukvården låta utreda fråganvidare." Kommitténs förslag i detta avseende lika väl som på övrigaområden som behandlas i betänkandet är nu föremål för remissbehandling. I detläget har utskottsmajoriteten i enlighet med praxis ansett att det inte finnsanledning för att också beställa en utredning. Därvidlag delar centerrepresentanterna i utskottet utskottsmajoritetens uppfatt- Nr 56 ning. den ' gäller själva sakfrågan är det emellertid litet svårt att utläsa 4 aprU1974 utskottet egentligen vUl - man vUlinte ta någon ställning alls. ---------- ;------ anser att det finns anledning för utskottet att klart uttala sig för att en a so-ocisj - utredning bör komma tiU stånd och att man vid frågans fortsatta ' behandling skall pröva förläggningtill av ett hälsocentrum. Bakgrunden till kravet på ett hälsocentrum i ärbl. a. sysselsättningspolitisk. En av förutsättningarna vid beslutet om attinte bygga ut var att bygden skulle tillföras andra arbetstiUfäUen,och de motioner som är väckta i frågan har också kommit till av det skälet. Nuär en lämplig förläggningsort även i andra avseenden. ligger väl tiU geografiskt, närauniversitetet, där det finns en medicinsk fakultet, och nära Umeåregionsjukhus. Reservanterna i reservation 2 anser att den uppfattningen bordeha kommit klart till uttryck i utskottets motivering. Det är alltsåmotiveringen som skiUer oss åt. Jag återkommer till yrkandena . I mitt anförande kommer jag att behandlafrågan om skapandet av ett hälsocentrum i . Bakgrunden till detta ärende är välkänd för alla. Våren1970 fattade regeringen beslutet att skulle lämnas orörd avkraftverksutbyggnader och att detta beslut var att betrakta som slutgiltigtför överskådlig framtid. Med beslutet föUde löftet att varaktiga arbetstUlfällenskulle skapas för befolkningen som en ersättning för den sysselsättning enutbyggnad skulle ha gett. 1 linje med detta löfte lämnades till riksdag enfempartimotion om en hälso- och rekreationsanläggning i . Motionensyftade till en brett upplagd verksamhet med förebyggande hälsovård,rehabilitering, konvalescentvård och mera semesterinriktade aktiviteter.Verksamheten vid detta s. k. hälsocentrum skulle vidare kopplas samman med denmedicinska forskningen vid . Motionen överlämnades tUl ArnePetterssons turistutredning. Så här i efterhand kan man väl erkänna att den bredauppläggningen av skissen till ett hälsocentrum med sjukvård, rehabilitering ochren semesterinriktning var att gapa över för stora områden. a. uppstodsvårigheten att hitta lämplig huvudman för att driva en sådan anläggning. har i det betänkande som avgavs idecember 1973 behandlat frågan om s. k. hälsocentrum i . Utredningenframhöll att motionskravet innebär en anläggning som till väsentlig del är atthänföra till sjukvårdens område och förordade en utredning medsjukvårdsexpertis och representanter för sjukvårdshuvudmännen. 1 motion 439 tUl årets riksdag har motionärerna dragitkonsekvenserna av detta turistutredningens ställningstagande och med inriktning pä rehabilitering och konvalescentvård begärt en utredning om hur verksam heten lämpligen bör bedrivas och vem som skall stå för huvudmanna skapet. Denna motion har behandlats av socialutskottet, där utskotts- 58 majoriteten föreslår avslag påmotionen. Mot detta beslut har folkpar- tiets,och vpk:s representanter reserverat sig. Jag måste konstatera attcentern inte har anslutit sig till denna reservation. Enligt uppgift har detinträffat något som man brukar kalla för olycksfall i arbetet, men detta gårmycket bra att rätta till genom att riksdagsgrupp stöder reservationnr 1 i omröstningen här i kammaren. Skillnaden är att reservation nr 1 föreslåren utredning medan reservation nr 2, trots välvillig skrivning, innebär attriksdagen inte skall ta något initiativ. Som jag sade inledningsvis har detta ärende en bakgrundsom sträcker sig tillbaka till beslutet att skaU skonas frånutbyggnad. Men jag vill också lägga till en del andra synpunkter. Påfrestningen på människan är mycket stor i dagensindustrialiserade samhälle, och många dukar under för de sjukdomar som vi närmastförbinder med det uppdrivna tempot och stressen. För att rehabilitera och helabehövs anläggningar som skiljer sig frän den konventionella sjukvårdens. Detbehövs en speciell typ av anläggningar, där närheten till naturen och tillgångtill värdefull miljö är viktiga beståndsdelar i vården. är mycket välrustat i detta hänseende, och kommunikationerna är mycket goda. I skisserna på ett hälsocentrum i finns tanken påen profilering genom att lägga en betydande del av verksamheten inom områdenasocialmedicin, arbetsmedicin och hygien. är intresserat avprojektet, och de institutioner som där ligger närmast till för ett samarbetenär det gäller vård och forskning är institutionerna för socialmedicin ocharbetsmedicin. Även på den naturvetenskapliga fakultetens område finns båderesurser och inte minst viUa, som kan nyttiggöras för ett hälsocentrum iVindeln. Landsting, kommun och befolkningen i ställersig helt bakom tanken på ett hälsocentrum i . Maj:tsutredningsuppdrag bör knyta an tiU de grupper som jag räknat upp:universitetet, landsting och kommun. Vardera har viktiga delar att ge för ettförverkligande av hälsocentrumet. Det är ett viktigt beslut går attfatta i detta ärende. Om fattar beslut i enlighet med reservationen 1för man frågan om en i många hänseenden unik rehabiliteringsinrätlning närmaresin lösning. Detta är viktigt från samhäUets synpunkt. Men kanske viktigast avallt är att skapandet av ett hälsocentrum i blivit något av ensymbolfråga, och befolkningen i följer frågans avgörande här iriksdagen med spänt intresse. mätes goda vilja då det gäUer attinfria löftena om nya arbetstUlfällen i denna bygd. Jag yrkar bifaU tUl reservationen I iutskottsbetänkandet. Hälso- och sjukvård, m m. FrökenANDERSSON (c) kort genmäle: var generös och erbjöd allacenterpartister att rösta på reservationen 1. Jag skall vara lika generös ocherbjuda alla folkpartister att rösta på reservationen 2, sedan reservationen 1har fallit. På det sättet kan de ändå ge sin uppfattning tiU känna i själva den 4 aprU 1974 Hälso- och sjukvård, m. m Det är väl det väsentligaste, för i sakfrågan är vi ju helt överens, vUketockså framgår av reservationerna. När det gäller frågan om sysselsättningen i sadejag i mitt första anförande att på den punkten är vi helt överens. Det är justav den orsaken som vi har skrivit en så stark motivering. () kort genmäle: Det väsentliga är att tar ettinitiativ i frågan. Jag sade tidigare att reservation innehöll envälvUlig skrivning, men den föreslår avslag på motionen och att frågan inteskall föranleda någon åtgärd. Det är skUlnaden mellan de bådareservationerna: den ena föreslår ett initiativ från , den andraföreslår att inte skall göra någonting i frågan. Fröken () kort genmäle: Det är Utet missvisande så som det. Det är inte så att vi inte föreslår att någonting skall ske,utan vi föreslår att man på vanligt sätt skall awakta en remissbehandling. Detfinns all anledning att komma tUlbaka tUl frågan, om det skulle visa sig inte uppnår något resultat. () kort genmäle: Jag skall be att få citera ur reservationen 2. slutklämmenstår det: "--- påkallar motionen 1974:539 inte något HerrKARLEHÄGEN(c): I reservationen 8 tiU socialutskottetsbetänkande nr 5 beträffande skärmbildsundersökning av invandrare anförs att detinom dispensärverksamheten och den allmänna skärmbildsverksamheten bör finnassådana rutiner att invandrare kan selekteras ur den övriga befolkningen ochblir föremål för undersökning efter invandringen. Svensk lungmedicinsk förening har i november 1973formulerat vissa synpunkter på skärmbildsundersökningarna. Man konstaterar däratt 1972 utgjordes av fallen av nyupptäcktlungtuberkulos i åldrarna av invandrare. Man säger vidare:"Immigranter från länder med sämre tuberkulossituation än vår egen, ärbeträffande tuberkulos en hög riskgrupp. Varje sådan invandrare bör snarastefter ankomsten till genomgå skärmbilds- eller lungröntgenundersökning." För att ingen invandrare skaU gå miste om en sådanundersökning är det nödvändigt att tiUskapa särskilda rutiner för detta. Jagber att få yrka bifaU till reservationen 8. I reservationen 10 anförs att utskottet borde hatillstyrkt motionen 1008 och därmed gett möjligheter för attanordna två specialkurser för sjukvårdspersonal som skall ut i enskildaorganisationers biståndstjänst. Inom de frivUliga biståndsorganen, t. ex. Rädda barnen.Röda korset och medlemsorganisationerna inom , som är rådgivandesamarbetsorgan för olika svenska missioner, har man med oro Nr 56konstaterat de stora svårigheter som föreligger för läkare och sjukskö- Torsdaeen den terskor som skaU ut i dessa organisationers biståndstiänst attberedas 4 _jjj 1974 plats vidsocialstyrelsens specialutbUdning. Som exempel kan nämnas att ;; ; rekryteringsvolymenför Rädda barnen omfattar ca 30 f " ' läkare och sköterskor denna organisations behov motsvarar för ' ' Dessutom är Röda korset i behov av särskiltmålinriktad sjukvårdsutbUdning för viss del av sin personal. Detsamma gäUermedlemsorganisationerna i , som inom ramen för sitt totalaprogram driver omfattande sjuk- och hälsovårdsarbete i framför allt ,och . Om inte de läkare och sjuksköterskor som skaU ut i dessaorganisationers biståndstjänst kan få sin specialutbildning i tropikmedicin,barnavård, famUjeplanering och hygien i , måste de genomgå dennautbildning i och . För att fördubbla kapaciteten på socialstyrelsensutbUdning krävs en relativt blygsam anslagsökning på socialhuvudtiteln. För deenskilda organisationerna medför det svåra ekonomiska påfrestningar att behövabereda sin personal utbUdning utomlands. Det bör ligga i linje med den allmännainriktningen på vår biståndspolitik att underlätta de enskUda organisationernasverksamhet. Jag beratt få yrka bifaU till reservationen 10. i AUngsås (fp): Vi kan konstatera att det i samhäUet i aUt fler människor som är i behov av råd och hjälp, människor som inteorkar med sin egen situation. Där kan vi säkerUgen spåra många orsaker Det kanvara stress i arbetslivet, som har nämnts här, det kan vara en aUmän anonymitetoch det kan vara svårigheter i det aUmänna umgänget över huvud taget. Insatser på det här området görs ju från samhäUets sidagenom de många institutioner av olika slag som finns, men vi är väl ändå ganskaöverens om att det är otUlräckligt. De frivUliga och ideella organisationemahar utgjort ett betydelsefuUt komplement. I vissa avseenden har det varitavgörande vårdinsatser för de hjälpsökande som dessa organisationer har kunnatbjuda. En sådan arbetsinsats svarar för.Denna stiftelse är en ekumenisk sammanslutning med uppgift att bistå människor,vUkas svårigheter och nedsatta hälsa har sin grund i psykiska konflikt- ochsvaghetstUlstånd. Stiftelsen bedriver ett värdefuUt arbete när det gäller atthjälpa människor att komma i psykisk balans, och behovet av en sådan verksamhetser ut att tUlta. Man har dock ekonomiska begränsningar i sitt arbete. Väldigtmånga människor begagnar sig av stiftelsens tjänster, och väntetiden kan rörasig upp emot , ibland mer. Därför är det angeläget att verksamhetensomfattnmg inte minskas. Stiftelsen bedriver dessutom utbUdningsverksamhet isamtalsterapi m. m. Beträffande dessa kurser möter man samma problem, nämligen att inte på långt när kunna bereda aUa sökande plats. Behovet av verksamheten torde stå klart för var och en, och i det fallet råder 61 Nr 56 knappast några skUda uppfattningar. Torsdaeen den Stiftelsen har i sina anslagsäskanden varit synnerligen försiktig. 4 aoril1974 gäUer även begäran om statsbidrag.När ansökan lämnades in, räknade ---------- -_---- man med att man skuUe få den rikskoUekt som man fick och -* ' som då utgjorde omkring 220 000kronor. ' koUektberedningen inom centralråd, vilken ursprung- ligenföreslog upptagandet av rikskoUekt för , funnit sig nödsakadatt föreslå att denna rikskollekt skulle delas med med familjerådgivning, vilket också blev Kungl. Förutom denna delning av inkomsten har stiftelsen genom ökadearbetsgivaravgifter drabbats av en utgiftsökning på ca . Detinnebär ett sammanlagt bortfaU av ca . Mot denna bakgmnd är det angeläget att stiftelsenkompenseras dels för inkomstbortfaUet, dels för de ökade arbetsgivaravgifterna.Följden blir annars att stiftelsen måste notera en minskad verksamhet. På grimdav verksamhetens art och de redan nu långa väntetidema kan en minskningknappast vara försvarbar. Det ligger i hela samhällets intresse attverksamheter av S:t Lukasstiftelsens typ inte begränsas. Genom att stiftelsenkan bedriva en hög aktivitet avlastas de psykiska poliklinikerna väsentligt.Förra året hade stiftelsen ca 20 000 besök, varav 10 000 här i . TUldetta kommer den utbUdnings- och kursverksamhet som jag har omnämnt. Utskottet noterar att får minskadeinkomster och ökade kostnader i förhåUande tUl de beräkningar som låg tUl grundför stiftelsens anslagsäskanden men konstaterar ganska kyligt att inte merbegärts än vad i propositionen föreslås. När de ekonomiska förutsättningarnaför stiftelsen har förändrats, borde dock konsekvensen bjuda att medbifall tUl motionen 1014 följer reservationen 7, i vUken föreslås en uppräkningav bidraget tUl . Jag ber med detta att få yrka bifaU tiU reservationen 7. i Huskvama (s): Det råder inga som helst delade meningar omatt utför ett gott arbete. Jag har tidigare här i riksdagenunderstrukit detta och vUl göra det än en gång. Men en sak är att enorganisation utför ett gott arbete. En annan sak är att den får vad den begär,när den gör sina framstäUnmgar tUl departementet. Det hör väl tUl de absolutaundantagsfaUen att en organisation, som får vad den begär i sin ansökan,dämtöver skuUe få en fördubbUng av sitt anslag. I varje fall har jag under min20-åriga riksdagsbana inte varit med om någonting liknande. Man skaU också haklart för sig att självinte har gjort någon framstäUning omförhöjt bidrag, utan det är först motionsledes som ett sådant önskemål harframstäUts. har inte aUtid haft rikskoUekt. 1972, dåstiftelsen fick halv kollekt. Sedan fick den hel kollekt 1973, och nu fickden halv 1974. Men staten skaU ju inte vara något slags dragspel när detgäller hjälp tUl organisationema, utan det måste naturUgtvis 62 finnas en planering förverksamheten. Utifrån de utgångspimktema har utskottet avstyrkt framstäUningenfrån motionärema om fördubbling av anslaget tUl . Jag troratt det är ett sakligt betingat stäUningstagande som utskottet här har gjort. Beträffande reservationen 8 om skärmbUdsundersökning avinvandrare kan jag nämna att utskottet avfärdade ett liknande motionsyrkande1973. Då lämnade vi en utförlig redovisning av förhåUandena. Det har företagitsvissa åtgärder för att skärmbUdsundersöka invandrare. hargivit ut rekommendationer om allmän skärmbUdsundersökning, och i direktiventUl invandramtredningen har frågan tagits upp. Svensk lungmedicinsk föreninghäri antagit rekommendationer om skärmbUdsundersökningar, därdet klart sägs ut att man skall ägna uppmärksamhet åt de riskgrupper somonekligen finns, och dit hör alltså invandrare från länder med sämretuberkulossituation än vi har. Med hänvisnmg tUl dessa förhåUanden avstyrker utskottetden motion som ligger tUl grund för reservationen 8. När det gäUer frågan om hälsovårdsupplysning, som togs uppav bl. a. , viU jag säga att vi ifrågasätter inte betydelsen av enökad upplysning om tobakens, alkoholens och de lugnande medlens inverkan påmänniskorna. Men här som aUtid finns det ekonomiska realiteter som man måste tahänsyn tUl, och dessutom skaU man ha i minnet följande. En arbetsgrupp somsysslat med tobakskonsumtionen och dess skadeverkningar har lagt fram förslagtUl åtgärder mot tobaksrökningen. Den rapporten, som remissbehandlats, kommersocialstyrelsen att ta StäUning tiU. Vidare har årets riksdag antagitett vUande grundlagsförslag som ger möjlighet att förhindra kommersiellannonsering om tobak och alkohol. Överläggningar har förekommit mellankonsumentombudsmannen och företrädare för tobaksbranschen om dämpning av tobaksreklamen.Finland, som på detta område har hand om samordningen, har kaUat tUl enkonferens inom ram för en enhetlig nordisk instäUning tUltobaksreklamen. Jag skulle kunna fortsätta uppräkningen av ting somförekommit, och slutsatsen blir den att utskottet på goda gmnder har avstyrktden begäran som gjorts om ökad medelstilldelning. Reservationen 10 gäller frågan om kurser försjukvårdspersonal som skall ut i enskUda organisationers biståndstjänst. Pådetta område har hittUls håUits en kurs. Då erfarenhetema därför är begränsade,finns det skäl att ta det litet försiktigt. Varje kurs drar ganska drygakostnader, och utskottet vill för sin del inte tillstyrka en fördubbling avkostnaderna för kursverksamheten. Så skall jag, herr talman, övergå till att säga några ordom betänkandet nr 8. Jag undrar om i visste vUket rabalder hanskulle åstadkomma när han skrev sin motion om utredning angående hälsocentraoch framför allt vUken oro han skuUe åstadkomma inom . Så mycketstår klart att nog har det "vindlat tiU" litet här och var inomcentern i den här frågan, och nog har motionen utgjort något av politisktsprängstoff. På sätt och vis åskådliggör behandlingen av motionen vårtnuvarande parlamentariska läge, där man hugger vilt på det man tror ärmatnyttiga motioner När sågs förr moderater. Hälso- och sjukvård, m. m. den 4 aprU 1974 Hälso- och sjukvård, tn m folkpartisteroch kommunister gå hand i hand för att stötta en socialdemokratisk motion? Ochett yrvaket centerparti, som egentligen inte vet vad det viU, har i enreservation som utmynnar i ingenting direkt skrivit av ett långt avsnitt ur denreservation som konstellationen moderater, folkpartister och kommunisteråstadkommit med tillstyrkan av motionen!