prot · FX0949 · 1974-12-31 00:00:00 — De som återgår till ett tidigare arbete får vänta en månadinnan den första lönen betalas ut. Resultatet av detta blir att föräldrar ochvänner får träda tiU med lån av pengar. Många måste också vända sig tillsocialvården. Det är denna situation som de värnpliktiga efter utryckningenbelönas med av statsmakterna. Som alla känner tUl har de värnpliktiga runt om i landetoch senast vid värnpliktsriksdagen enhäUigt krävt ett utryckningsbidrag på I000 kronor. Detta är på intet sätt något överbud. Man påpekar att det är justden efter muck som från ekonomisk synpunkt är svårast.Utryckningsbidraget bör därför följa den norm för existensminimum somfastställts av , nämligen . har med sin initiativrätt föreslagit attvärnpUktiga som eller senare dag under budgetåret rycker ut fråntiänstgöring som berättigar tUl utryckningsbidrag skall för tjänstgöringen fåett särskUt bidrag på , eller tUlsammans . 3 protokoll 1974. föreslagiten obetydlig höjning i jämförelse med de värnpliktigas helt berättigade krav på1 . och har tidigare uttalat attdet är angeläget att de olika värnpUktsförmånerna sammantagna ger denvärnpliktige förutsättningar att fullgöra tiänstgöringen och återgå tiU civiltarbete utan annan uppoffring än den värnplikten som sådan innebär. När nu försvarsutskottet använt sin initiativrätt bordeman ha föreslagit en höjning som tiUmötesgått de värnpUktigas förslag. Jag är på grund av de för riksdagsarbetetgällande bestämmelserna förhindrad att framstäUa ett yrkande på en störrehöjning än vad försvarsutskottet har föreslagit. kommunisternaväckte emellertid under den allmänna motionstiden vid årets riksdag en motion ivilken vi begär en höjning av utryckningsbidraget tiU . Nu i januarimånad bedömde vi en höjning till som lämplig - det var alltså innande värnpliktiga själva konkretiserat sig och krävt en höjning tiU 1 000 kronor.När den motionen skall behandlas av , återkommer vigivetvis till denna fråga. HerrPETERSSON i Gäddvik (m); Den motion angående utryckningsbidraget tillvärnpUktiga, för vUken står som huvudmotionär, återkommer vi tiU,såsom sade, vid behandlingen av statsverkspropositionen avseendenästa budgetår. Jag vUl nu för kammaren berätta hur vi i försvarsutskottethar resonerat oss fram tiU det här initiativet. Vi har noggrant prövat frågan om förhöjda bidrag tillutryckande värnpUktiga. Vi har tagit del av värnpliktsutredningens betänkanderörande systemet med förmåner tiU värnpliktiga. Detta betänkande avlämnades ioktober 1972. Utredningsmannen har där tagit upp frågan om utryckningsbidragetoch helt naturligt vägt detta mot andra förmåner som de värnpliktiga har. Utredningsmannen konstaterar att utryckningsbidraget äveni fortsättningen bör vara Uka stort för aUa värnpliktiga och att det i principbör motsvara åtminstone en halv månadsinkomst för en värnpliktig. Utredningsmannenhar också satt storleken på utryckningsbidraget i relation tillstudiemedelsbeloppen. Utredningsförslaget har remissbehandlats.Remissinstanserna delar uppfattningen att utryckningsbidraget bör bibehållasoch att det bör vara lika stort för alla värnpliktiga. En del remissinstanserhar dock förordat en större höjning än vad utredningen föreslagit. I statsverkspropositionen avseende nästa års budgetföreslås en höjning av utryckningsbidraget från nuvarande 250 till 400 kronor.Det förslaget kommer vi alltså att behandla , och då kommer ävenherr Måbrinks motion, nr 1287, att bli föremål för utskottets behandling. Försvarsministern har också meddelat att han räknar medatt ett förslag beträffande systemet med förmåner till de värnpliktiga kommeratt avlämnas tUl under innevarande år. Vi har inom utskottet övervägt de skäl som talar för att de VärnpUktigaredan i samband med utryckningen skaU få ett bidrag av samma storleksom föreslagits i statsverkspropositionen för kommande budgetår. När det gäUerde värnpUktigas förmåner, t. ex. dagpenning, utryckningsbidrag,hemreseförmåner, bidrag tUl hemmavarande och till bostad i hemorten undermUitärtjänstgöring, vet vi att det har skett påtagliga förbättringar undersenare år. Som också påpekade har de värnpliktiga i årgenom demonstrationer och vid värnpUktsriksdagen krävt iutryckningsbidrag i stället för nu utgående . Utskottet har prövatdetta förslag och anser det svårt att hävda att räcker att leva påtUls de utryckta fått sin första lön. Många värnpUktiga har inte heUer någonanställning, som väntar dem när de rycker ut. De ligger då ännu sämre till. Å andra sidan kostar ett till förhöjtutryckningsbidrag ca . Tas detta belopp inom nuvarandekostnadsramar, innebär det i klartext att man tär på materielanslagen ochdärmed inkräktar på det framtida försvarets styrka. En annan fråga som vi också funnit värd att beakta är: Hurpåverkas de värnpliktigas instäUning till försvaret? En årsklass består av ca50 000 ungdomar. Hur starkt är sambandet mellan värnpliktsförmåner och deutryckande värnpUktigas inställning tiU försvaret? Med beaktande av dessa synpunkter har försvarsutskottetenhäUigt utnyttjat sin initiativrätt och föreslår att bidraget höjs med 150kronor så att det kommer att utgå med från den dag utskottet fattadebeslutet, nämligen . Jag vill med detta yrka bifaU till utskottets hemställan. Utryckn ingsbidrag för vämpliktiga (vpk): Bara en liten kommentar. iGäddvik påstår att det skulle kosta att höjautryckningsbidraget till I . Det är ju en struntsumma i jämförelsemed vad försvaret kostar ; jag tror den siffra som redovisas är 8miljarder kronor. En höjning av utryckningsbidraget tiU de värnpUktiga tiU motsvarar ungefär ett Viggenplan. Det skulle vi säkert kunna avståför att ge de värnpliktiga det existensminimum som räknats fram avsocialstyrelsen och som är absolut nödvändigt för att de skaU få en någorlundahyfsad ekonomisk situation efter utryckningen. i Gäddvik (m): Beträffande det somherr Måbrink senast anförde vill jag bara erinra om att han och hans parti harmotionerat om starkt minskade anslag tiU försvaret. Om man sänker anslagen tillförsvaret, är det givetvis svårare att balansera sammansättningen av försvaretoch tillgodose de värnpliktigas önskemål. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemstäUan biföUs. Rätt till sjukpenning vid vård i vårdanstalt föralkoholmissbrukare m. m. § 10Rätt till sjukpenning vid vård i m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av propositionen 1974:12 med förslag tiU enhetligaregler om rätt tiU sjukpenning vid vård i m.m. jämte motion. I propositionen 1974:12 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över socialärendenför , föreslagit att anta i propositionenframlagda förslag till 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 3. lagom ändring i mUitärersättningsförordningen (1950:261), 4. lag om ändringi lagen (1964:143) om bidragsförskott, 5. lag om ändringi förordningen (1967:920) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor, som utgår avstatsmedel, m. m., 6. lag om ändringi lagen (1973:465) om ändring i lagen (1962:381) om aUmän försäkring. För att skapa enhetliga regler hade i propositionenföreslagits att även patienter i aUmän vårdanstalt inom nykterhetsvården skuUefå rätt tUl sjukpenning enligt samma grunder som gäUde vidsjukhusvård. Propositionen innehöU också förslag tUl nya regler om eftergift avåterkrav för utgivna bidragsförskott. I detta sammanhang hade behandlats den vid riksdagensbörjan väckta motionen 1974:689 av fröken () och i (c) vari hemstäUts att beslutade om sådan ändring av lagen om allmänförsäkring att ungdomsvårdsskolelev som vistades för vård utom skola blevberättigad till sjukpenningförmåner. 1. att med bifall tUl propositionen 1974:12skulle anta de i propositionen framlagda förslagen tUl a) lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, b) lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, c) lag om ändringi militärersättningsförordningen (1950:261), d) lagom ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, e) lag om ändring i förordningen (1967:920) omvärdesäkring av yrkesskadelivräntor, som utgår av statsmedel, m. m., f) lag om ändring i lagen (1973:465) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. attriksdagen skulle avslå motionen 1974:689. Reservation hade avgivits av herrCarlsson i , fröken samt herrar i ochAndersson i (samtliga c) vUka ansett att utskottet under 2 borthemställa, att med anledning av motionen 1974:689 iskrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslag tiU årets riksdag om sådan ändringav lagen om allmänförsäkring, att ungdomsvårdsskolelev som vistades för vård utom skola blevberättigad till sjukpenningförmåner. Fröken (): 1 motionen 689 har i och jagföreslagit att beslutar om en sådan ändring i lagen om allmänförsäkring att ungdomsvärdsskoleelever som vistas för värd utom skolatillerkänns sjukpenningförmåner. Också sjukförsäkringsutredning, somframlade sitt betänkande , har funnit det kravet befogat. Av deelever som är inskrivna på ungdomsvårdsskolorna vistas flertaletför vård utom skola, och tiU skillnad från dem som vistas inom skola har mångaav de här eleverna avlönat förvärvsarbete. När dessa elever blirarbetsoförmögna på grund av sjukdom förlorar de sin arbetsinkomst, men de fårinte som andra försäkrade arbetstagare kompensation för den förlorade inkomstengenom sjukpenning. Den framlagda sjukförsäkringsutredningen harpåpekat detta förhållande och, som jag sade, funnit det befogat att dessaelever kommer i åtnjutande av sjukpenning. Man har också sagt attsocialstyrelsen i skrivelse till utredningen har framhålUt att psykologiskaskäl talar för att ungdomsvårdsskoleelever inte behandlas annorlunda vidsjukdom än försäkrade i allmänhet. Känslan av att vara stäUd utanför befrämjarnämligen inte återanpassningen. Det har gått utredningen lade fram sittbetänkande och skrev om de här sakerna. Trots detta har regeringen ännu intekommit med något förslag i den önskade riktningen. När eleverna som vistas förvård utom skola har ett förvärvsarbete så är det Uksom en övergång tiU detvanliga arbetslivet. Det är en träning och ett försök att hjälpa eleven tillsnabb återanpassning. Mister eleven sina sjukpenningförmåner så kan det som harbyggts upp i fråga om elevens möjligheter tiU återanpassning lätt raseras. Utskottets centerpartiledamöter har i en reservationframhållit det som jag har sagt här och hemstäUt att med anledning avmotionen 689 i skrivelse till Kungl. Maj:t begär förslag till årets riksdag omsådan ändring av lagen om allmän försäkring att ungdomsvärdsskole-elev somvistas för vård utom skola bUr berättigad tUl sjukpenningförmåner. Jag ber attfå yrka bifall till den reservationen. Rätt till sjukpenning vid vård i m. m. Motionen 689, som fröken här harpläderat för, väcktes under den allmänna motionstiden och har behandlats isocialförsäkringsutskottet i samband med proposition nr 12, som gäller rätttill sjukpenning för alkoholmissbrukare. Innan jag går in på att bemöta vadfröken sagt, vill jag kort redogöra för innehållet i proposition nr12. Propositionen innehåller dels ett förslag om enhetligaregler inom socialförsäkringen, oavsett inom vUken vårdform vården sker, delsnya regler beträffande eftergift av återkrav för utgivna bidragsförskott. gäller att vård kan meddelas i allmänna och enskildavårdanstalter, och alkoholmissbrukare kan även vårdas inom den allmänna Rätt till sjukpenning vid vård i vårdanstalt föralkoholmissbrukare m. m. .sjukvården.Valet av vårdform är i många fall helt beroende av tillgängliga platser. Enligtlagen om aUmän försäkring 3 kap. 15 § utbetalas inte sjukpenning tUlalkoholmissbrukare när de är intagna i allmän vårdanstalt. Detta innebär mångagånger att patienterna får olika ekonomiska förutsättningar. För att jämställadessa olika grupper föreslår man nu att sjukpenning skaU utgivas även närvederbörande vårdas i allmän vårdanstalt. Det betyder självklart att eftervården rehabiliteringssituationen blir betydligt bättre när behovet avsocialhjälp kan minska. Man känner att man är jämställd med övriga patienter. När det gäller bidragsförskott skall somutgivit förskott utan dröjsmål driva in fordringar om den underhållsskyldigeinte fullgör sin betalningsskyldighet efter förmåga. På framställan av barnavårdsnämndeneller den underhållsskyldige får besluta att återkrav fårefterges om det föreligger särskilda skäl till det. Vad kan då vara"särskilda skäl" enligt nuvarande lagstiftning? Det är när man varitförhindrad att fullgöra sin underhållsskyldighet på grund av vistelse t. ex. ifångvårdsanstalt eller i , på grund av långvarigsjukdom eller därmed jämförlig omständighet, sägs det. I övrigt har dennalagstiftning tolkats restriktivt. hade dessa frågor uppe tiUbedömning, och därvid kom det fram att man med tanke på patienternas socialaanpassning bör mUdra dessa bestämmelser. Man har i kommittén ett förslag attsärskilt skäl skall kunna anses föreUgga då återkraven försvårar enrehabUitering efter sjukdom eller anstaltsvistelse eller då det finns risk försocial missanpassning eller för splittring av den underhållsskyldiges famiU- Departementschefen har delat famUjepoUtiska kommitténsuppfattning, och en ändring i nuvarande lagstiftning har kommit tUl stånd. Det är i stora drag vad propositionen innebär, och omdessa synpunkter har utskottet varit helt enigt. Lagändringarna föreslås trädai kratt den 1 juU 1974. När det sedan gäller ungdomsvårdsskoleelevernas rätt tillsjukpenning har utskottet uttalat att vi i detta läge inte kan jämföra dennagmpp med alkoholmissbrukare, eftersom det finns olika typer av vårdformer förden sistnämnda gruppen. Ungdomsvårdsskoleeleverna är jämställda i lagstiftningen- samma paragraf som jag tidigare nämnt med dem som är intagna på fångvårds-eller arbetsanstalt. Därför är det meningen att dessa frågor skaU lösas i ettsammanhang. Det beror inte på oviUa mot denna grupp, att motionen avstyrkts,utan det är för att vi skall kunna göra en totalbedömning. Utskottet säger attfrågan om denna lagstiftning är föremål för en allsidig översyn inomsocialutredningen. Utifrån de grunderna yrkar utskottet avslag på motionen. Jag ber att få yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande nr 11. FrökenPEHRSSON (c): redogörelse för propositionensinnehåll är helt riktig. Om det har vi inte varit oeniga. Det är vidbehandlingen av motionen som meningarna varit delade. Jag kan fortfarande inteförstå att inteden här lilla gruppen har kunnat tillgodoses som har gått sedansjukförsäkringsutredningen föreslog en förbättring. Jag är inte övertygad omatt man skall vänta tills alla får sina problem lösta. Man kan mycket lättförändra lagen så att en Uten grupp blir tillgodosedd och sedan diskutera helavårdlagstiftningen vid ett ytterUgare tiUfälle. Jag vUl helt kort påpeka vad jag tidigareanförde, nämligen att utskottet har förståelse för denna gmpp. Men frökenPehrsson som har sysslat med dessa frågor dels i andra lagutskottet, dels isocialförsäkringsutskottet är nog medveten om att sådana överlappningar ilagstiftningen som hon talar om skapar klyftor och orättvisor på andra håll. Vid utskottets behandling har det klart framkommit att vihar förståelse för denna grupp men att frågan måste lösas i ett betydligtstörre sammanhang. Fröken vet lika väl som jag att helavårdlagstiftningen är föremål för en stor översyn inom socialutredningen ochatt vi snart har att vänta ett betänkande från denna utredning. Rätt till sjukpenning vid vård i vårdanstalt föralkoholmissbrukare m m. Fröken (): Jag noterar av anförande attförståelse för gruppen finns. Det är värdefullt. Det är ännu värdefuUare om mankan komma fram tiU åtgärder som verkligen hjälper vederbörande. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 11 punkten 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fröken begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföUande resultat: Ja - 247 Nej - 89 betänkande nr 12 i anledning av motioner angåendevissa tandvårdsfrågor. I detta betänkande behandlades motionen1974:688 av fröken (), motionen 1974:1001 av () och () vari hemstäUts att beslutade att även tandvård till barn skullevara ersättningsberättigad inom tandvårdsförsäkringen samt motionen1974:1307 av i m. fl. (vpk). 1. beträffandeåtgärder i syfte att säkerställa barntandvården att skulle avslåmotionerna 1974:1001 och 1974:1307, sistnämnda motion i motsvarande del, 2. beträffandekostnadsfri tilldelning av fluortabletter att skuUe avslå motionen1974:1307 i motsvarande del, 3. beträffandeindividueU taxebindning att skulle avslå motionen 1974:688. Reservation hade beträffande ätgäder i syfte attsäkerställa barntand-värden avgivits av herrar Ringaby (m). Hylländer (fp) ochWachtmeister i (m) vilka ansett att utskottet under 1 borthemstäUa, att med anledning av motionen 1974:1001 och medavslag på motionen 1974:1307 i motsvarande del i skrivelse till Kungl. Maj:tbegärde förslag tUl innevarande års höstriksdag av innebörd att barn och ungdomunder skulle omfattas av tandvårdsförsäkringen. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande individuell taxebindning av fröken (). Införandet av en allmän tandvårdsförsäkringhar ökat möjligheterna till en god tandvård. Väsentliga förbättringar skulledet dock innebära om smärre ändringar i bestämmelserna kunde beslutas. Jag anser det rimligt att föräldrarnas försäkring skallomfatta också deras barn. Många barn får sin första tandvård hosföräldrarnas tandläkare pä grund av att de inte tillhör den åldersgrupp som harfri tandvård inom folktandvården och därför att föräldrarna kanske anser detnaturligt och riktigt att barnen fär sina första erfarenheter avtandläkarbesöket på ett sätt som i möjligaste mån eliminerar rädsla för besökoch behandling. Barn är ofta rädda för det som är nytt och det som de trorskall göra ont. Det är viktigt att de tidigt får en så positiv inställning tilltandvård som möjligt, och det är likaså viktigt att denna kontroU och vårdsätts in så tidigt som möjUgt. Om den samverkan mellan ochfolktandvårdshuvudmännen, som enligt utskottets utsago har inletts, harmedfört vissa förbättringar i fråga om möjligheter till tandvård för de yngrebarnen är detgivetvis ytterst tacknämligt. Det torde dock inte vara så att på långt när aUabarn omfattas av den tandvårdsmöjligheten. Föräldrar som har låtit sin egen tandläkare ombesörjatandvården för deras barn från tidig ålder låter ofta barnen fortsätta sintandvård hos samma tandläkare efter påbörjad skolgång. Orsakerna tUl att mangör så, trots att det innebär utgifter, kan vara flera, men trygghetskänslanhos barnet, som sUpper byta tandläkare, torde vara av inte ringa betydelse. En åtgärd som innebär att även barnen omfattas avföräldrarnas tandvårdsförsäkring ökar möjligheterna att så tidigt som möjligtgrundlägga goda tandvårdsvanor och skulle vara både föräldra- och barnvänlig. Jag ber att få yrka bifall tUl reservationenav moderata samlingspartiets och utskottsledamöter. HerrRINGABY (m): Om skulle bifaUa reservationen , skulle det i praktiken innebära att alla skuUe komma att tillhöratandvårdsförsäkringen, precis som moderata samUngspartiet vUle när vi togbeslutet . Riksdagsbeslutet innebar nämligen, som bekant, att allat. skulle stäUas utanför tandvårdsförsäkringen. Men på grundav att folktandvården ännu inte var fuUt utbyggd tillät socialministern -vUketsedan bifölls av - att man temporärt skuUe låta 17-19-åringar tUlhöraförsäkringen. Men detta är alltså endast . I ettlandstingsområde har redan 17-19-åringarna uteslutits ur tandvårdsförsäkringen,och meningen är att alla 17-19-åringar snart skall överföras till landstingetsvårdansvar och alltså inte då få tUlhöra tandvårdsförsäkringen. Om reservationen bifaUes, skulle alltså allafrån O tUl tillhöra försäkringen, och Ukaså alla från och uppåt.Det skulle innebära att bara 17-19-åringarna inte skulle tiUhöra försäkringen,och det vore ju helt orimligt, herr talman, att ställa just dessa tre årskuUarutanför tandvårdsförsäkringen. Att reservanterna, som kräver att barn och ungdom upp t.o. skall fä tillhöra tandvårdsförsäkringen, stannat vid 17 äroch inte vid beror alltså på att 17-19-åringarna temporärt tUlhör försäkringen- men bara temporärt. Självfallet skulle emellertid ett bifall tUlreservationen i realiteten innebära att alla människor skulle omfattas avtandvårdsförsäkringen; man vore givetvis tvungen att ta med även17-19-åringarna och inte låta dem ensamma stå utanför. Varför, herr talman, skall inte alla människor få tUlhöratandvårdsförsäkringen? Finns det över huvud taget något skäl till att barn ochungdomar upp t. o. m. skaU tvingas betala hela kostnaden själva omde går tUl en privat tandläkare, medan alla då skulle få minst 50procents återbäring från tandvårdsförsäkringen? Jag har , ärade kammariedamöter, ställt enfråga till socialministern på det här området, och jag kan tillcenterpartiet, som inte är med på reservationen, ställa samma öppna fråga. Omen ung människa under med små inkomster råkar bo i ett område där detfinns en dålig folktandvårdstandläkare - det förekommer ju bra och dåligatandläkare - men där det finns en bra privat tandläkare, då måste denna ungamänniska av ekonomiska skäl gå tiU folktandvården. Hans kamrat, som är ett åräldre, , kan däremot gå tiU den privata tandläkaren och få återbäring. Vadfinns det för rättvisa i detta? Ingen, ärade kammarledamöter. Därför bordetandvårdsförsäkringen självfaUet omfatta alla människor. Vi kommer, antar jag, herr talman, att medmycket stor enighet besluta om att sänka myndighetsåldern från 20 till 18 år.Men den myndighetsåldern kommer inte att gälla vid valet av tandläkare. Dåmåste man vara för att på Uka ekonomiska grunder få välja tandläkare. En18-åring kommer icke att på samma ekonomiska grunder få välja tandläkare, ochdet finner jag vara ytterst beklagligt. Med detta,herr talman, ber jag att fä yrka bifall tiU reservationen. Fröken (): TUl viU jag säga att vi tog ettbeslut angående tandvårdsförsäkringen så sent som , då vi gick in föratt det viktiga var att bygga ut folktandvården. Folktandvården kommer attbyggas ut så snabbt som tandläkartillgången medger, och det finnsförutsättningar för att det skall kunna ske ganska snabbt. Jag har begärt ordet, herr talman, därför att jag haravgivit ett särskUt yttrande med anledning av en motion som jag väckt omtandläkarnas möjligheter att under vissa förutsättningar tUlämpa en individuelltaxa. Motionen har inte kommit till för att höja tandläkarnas inkomster motionen har väckts därför att jag tycker det är riktigt att man smidigtanpassar det system vi har på ett sådant sätt att det ligger nära i tiden iförhållande till de taxor som sätts. Det kan gäUa både att höja och att sänkataxorna. Men det bör vara en nära anpassning i tiden. Jag har inte föreslagit att detta skall vara en permanentordning, men så länge vi har det här systemet skall det vara smidigt och välanpassat. I motionen har jag hemställt "att i skrivelse tillKungl. Maj:t begär att den hos inrättadetandvårdsdelegationen får i uppdrag att utarbeta förslag till bestämmelser somger tandläkare möjlighet att efter individuell prövning tUlämpa särskildtaxa". Jag förutsätter att tandvårdsdelegationen hos riksförsäkringsverketi samband med att tandvårdstaxan omprövas beaktar de framförda synpunkterna. Jag har inget annatyrkande än om bifall till utskottets hemställan. HerrRINGABY (m) kort genmäle: