prot · FX0961 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag skuUe emeUertid vUja fråga herr statsrådet närman skaU kunna ändra en sådan här sak om inte just , innan häktet ärfärdigbyggt. Kommer inte herr statsrådet detta är ändå herr statsrådets bord att medverka tiU att en ändring kommer till stånd så att vi får en bättreplanering när det gäller innan det är för sent? Det skaU intetas i bruk förrän , och det bör alltså ännu finnas tidtiU en ändring. Jag skuUe vilja att herr statsrådet gav ett besked på denpunkten. Den skrivelse som hänvisartiU från kriminalvårdsdirektören har varit föremål för prövning. Kronobergär emellertid i princip färdigt på den här punkten. Möjligheterna att införaandra anordningar än som är föreslagna är ytterst begränsade med hänsyn tiUKronobergshäktets läge och förhållandena där. Men det har sagts av tjänstemäninom att man skaU undersöka i vad mån de synpunkter somMarnell här har fört fram kan beaktas vid utformningen av det allmänna häktet iSollentuna. Man har då tänkt sig att man skaU kunna få något bättrepromenadutrymmen där och att lämpliga KronobergsfaU skaU kunna överföras tUlSollentuna. Jag påstår, herr justitieminister, att om manvill, finns det fortfarande tid att göra något åt ; man harännu inte satt upp alla meUanväggar Jag är medveten om att en sådan ändring iritningarna kan kosta en del pengar, men jag konstaterar att om maninte vidtar någon ändring , så har man inte heller någon möjlighet att göradet framöver Det är väl bättre att försöka rätta tUl ett misstagmedan tid är, även om det kostar litet mera pengar Jag tycker, herr talman, att det är uppseendeväckande inte har kommit längre i tankeverksamheten när det gäUer nybyggen för dehäktade och när det gäUer deras promenadutrymmen än man gjort i det här faUet.Det vittnar, tycker jag, om att ligger ganska lågt närdet gäller att intressera sig för de häktades situation. Det har vi ocksånoterat i tidigare sammanhang. De häktade är ju ännu inte dömda. De borde väl om man skaU göra någon gradering vara förtjänta av en något bättre behandlingän de som är dömda. I själva verket är det här tvärtom. Överläggningen var härmed slutad. handläggningen av ärenden rörande chUenska flyktingar Fru statsrådet erhöll ordetför att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 2 aprilintagna fråga, nr 142, och anförde: har frågat mig om jag villmedverka till en annan praxis vid handläggningen av flyktingärenden, så attchilensk flykting, som anländer tUl från annat land än sitt hemland,likväl betraktas som flykting från sitt hemland. Enligt utlätmingslagen är varje utlänning som i sitthemland löper risk för politisk förföljelse att anse som poUtisk flykting iförhåUande tiU sitt hemland, oavsett från vUket land han nu har kommit tiUSverige. En chUensk flykting som via ett annat land har kommit tiU Sverigebetraktas sålunda som flykting från ChUe och får det särkUda rättsskydd somtiUkommer alla politiska flyktingar här i landet. I fråga om chUenska flyktingar som viU komma tUl vårt landgäUer i princip följande. gäUer en av regeringen bestämd kvot på800 personer för mottagande av chUenska flyktingar Denna kvot är i första handavsedd för sådana flyktingar som befinner sig i ChUe och beträffande vilkasärskUt ömmande omständigheter föreligger för en i . De chUenskaflyktingar som befinner sig i annat land omfattas sålunda inte av kvoten. Dessaflyktingar har i allmänhet fått asyl i vistelselandet och får, om de önskarkomma tiU , ansöka härom på vanligt sätt, varefter en prövning sker ivarie särskilt fall. I likhet med vad som gäller i fråga om svenskinvandringspolitik i aUmänhet får nära anhöriga tiU de chUenska flyktingarnasom mottagits i oavsett i vilket land de anhöriga vistas - komma tiUSverige för att återförena sig med sin famUj. Sådana anhöriga faller sålundautanför kvoten. Fm (vpk): Jag ber att få tacka fru statsrådet försvaret. Bakgrunden till min fråga är följande: I finns för närvarandeungefär 5 000 flyktingar från . 2 000 finns i ett läger i södra ,resten finns i och har turistvisum . De löper nu risk attsändas tiUbaka tiU ChUe. BrasUien, och ChUe, tre grannländer, sombehärskas av reaktionära militärregimer - vilkas verksamhet karakteriseras avvåld, tortyr och massavrättningar håUer på att formera ett block för attisolera regimen i . De politiska svårigheterna med grannländerna leder bl.a. till att Pem nu börjar skicka tiUbaka flyktinggruppen tiU ChUe. I ChUefortsätter övergreppen mot politiskt obekväma med oförminskad styrka. GeneralPinochet har uttalat att anhängare skall utrotas. En av flyktingarna har intervjuats i den 21mars. Han har sökt arbetstiUstånd i men blivit avvisad. InvandrarverketstUlståndsbyrå hävdar att flyktingama i inte är inräknade i den svenskakvoten för Chileflyktingar. AMS hävdar att i avtalet mellan AMS ochinvandrarverket tydligt står skrivet att AMS skall göra striktarbetsmarknadsmässiga bedömningar den 18 aprU 1974, Ang. handläggningen av ärenden rörande chilenskafiyktingar Nr 61 Vad säger lagen i sådana här fall?I 2 § av utlänningslagen heter det: Torsdaeenden "PoUtisk flykting skaU ej utansyrmerliga skäl vägras i riket, då han är i behov därav." -------------------- Avfru statsrådets svar framkom också tydUgt att man räknar med Ang.handläggningen flyktingar från ChUe via som poUtiska flyktingar. av.ärendenrörande fij g motsägelse i statsrådets svar som jag vUl kommentera litet. chilenskafiyktingar stycket heter det: "En chUensk flyktning som via ett annatland har kommittUl betraktas sålunda som flykting från ChUe och får detsärskUda rättsskydd som tiUkommer aUa poUtiska flyktingar här i Men i nästa stycke står det: "Denna kvot" på800 personer " är i första hand avsedd för sådana flyktingar sombefinner sig i ChUe och beträffande vilka särskilt ömmande omständigheterföreligger för en i . De chUenska flyktingar som befinner sig iannat land omfattas sålunda inte av kvoten." Jag vUl med anledning av detta ställa två frågor. VUkenståndpunkt har statsrådet; den som kommer tiU uttryck i det andra stycket ellerden som kommer tiU uttryck i det tredje? Hur stämmer den här generösainstäUningen tiU invandrare med den instäUning som AMS har dokumenterat i sinhandläggning av ärendet angående den namngivne chilenske flyktingen? Försf vill jag konstatera, precis som fruBackberger har gjort, att det i många latinamerikanska länder finns ett stortantal flyktingar från som naturligtvis ibland lever under ganska svåraförhållanden. Det är anledningen till att även hjälper tiU på annatsätt än genom att vi här i landet tar emot flyktingar. Vi har till FN:sflyktingkommissarie gett en summa av för hjälp till flyktingari olika latinamerikanska länder. Det gäUer åtgärder för utbildning, juridiskhjälp, medicinsk hjälp osv. Det råder ingen motsättning meUan de två uttalanden somjag har gjort i svaret. Vi'betraktar alltid politiska flyktingar i somflyktingar från sitt hemland. Det finns dock olika sätt att ta emot politiskaflyktingar, och vi har när det gäUer flyktingar från gjort en aUdelesspeciell insats på grund av de särskilda svårigheter som fanns där. Vi harfattat beslut om en särskild kvot, som vi efter hand har höjt. Först omfattadeden enbart 200 personer. Dessa specieUa åtgärder har alltså hjälpt personer somvistas i ChUe - både av chUenskt ursprung och av andra nationaliteter och somgenom mUitärkuppen hamnade i en särskilt svår situation. Man kan också komma tUl som enskUd flykting, och idet sammanhanget görs ingen arbetsmarknadsprövning aUs. Men om en människasöker arbetstillstånd - som jag antar att det är fråga om i det faU som fruBackberger refererar och som jag inte närmare känner till måste AMSnaturligtvis göra en vanlig prövning av det ärendet. 1 så fall handläggs detsom ett vanligt invandrarärende och inte som ett ärende som gäller politisktflyktingskap. FruBACKBERGER (vpk): Det står faktiskt så här, :"En chilensk flykting som via ett annat land har kommit tiU Sverigebetraktas sålunda somflykting från ChUe--- ." Och sedan: "De chUenska flyktingar som befinnersig i annat land omfattas sålunda inte av kvoten." Men jag fick inte riktigt svar på min fråga: Vilkenståndpunkt har , den som statsrådet har gett i sitt svar eller densom kommer till uttryck i invandrarverkets och arbetsmarknadsstyrelsenshandläggning? De måste i sin praxis givetvis följa direktiv från regeringen, sådet föreligger en liten motsättning där. Ytterligare en sak är ganska viktig. Det står i svaret:"Dessa flyktingar" - alltså de chUenska - "har i allmänhet fåttasyl i vistelselandet", i detta fall . Men de vistas där på begränsatturistvisum, och enligt uppgifter i både latinamerikanska och svenska tidningarhar nu den peruanska regeringen under tryck från bl. a. börjat skickatiUbaka dessa flyktingar. De måste aUtså betraktas som politiska flyktingaräven om de formellt är där på turistvisum. I sådana här faU, när det gällermänniskors liv eller död, kan man inte vara så formaljuridisk att man bortserfrån att de rent praktiskt är att betrakta som politiska flyktingar. Ang. handläggningen av ärenden rörande chilenskaflyktingar Jag har sagt förut, när vi har diskuterat dechilenska flyktingarna i den här kammaren, att regeringens handläggning visaratt vi verkligen inte är formaljuridiska - eller hur det nu var sig. Jag har självfallet den ståndpunkt i de här frågorna somkommer tiU uttryck i svaret på den enkla frågan. EnUgt de informationer ochkunskaper jag har arbetar både och invandrarverket ienlighet med detta. Tiden är kort, men jag villunderstryka det som står i svaret om att chilensk flykting som kommer tillSverige via ett annat land har det särskilda rättsskydd som tiUkommer aUapolitiska flyktingar här. Rättsskyddet omfattar bl. a. den garanti som vi hari vår lagstiftning för att man inte utlämnas tUl sitt hemland om man löper riskför politisk förföUelse där eller utlämnas till ett annat land från vilket mani sin tur kan bli sänd till hemlandet. FruBACKBERGER (vpk); Den artikel som jag utgår från stod i DagensNyheter och är signerad . Där står bl. "På AMS känner man tUl den formgivare som omnämns iMats redovisning." Det gäller alltså en man vid namn som har sökt inresetUlstånd. "Hans ansökan har avvisats eftersomarbetsgivaren i ställt vissa villkor för att anställa chilenaren,säger byrådirektör . AMS hävdar att i det avtalet mellan AMS ochinvandrarverket står tydligt skrivet att AMS skaU göra striktarbetsmarknadsmässiga bedömningar." Det går inte att upprätthålla kravet på arbetsmarknadsmässiga 2 protokoll 1974. Nr 61 bedömningar, eftersom det iutlänningslagens rekvisit för synnerliga skäl för invandring inte finns någotskrivet om att man av arbetsmarknadsmäs- den j skäl skall avvisa politiskaflyktingar. Anslag tilldatain- Fru statsrådet ; spektionen,m. Det står ingentingsådant och det sker inte heUer. ärende har varit ett vanligt invandrarärende, och då skall man ta (vpk): Får jag fråga : VUl fruLeijon verka för att man i sådana här faU går ifrån de arbetsmarknadsmässigabedömningarna och tillämpar 2 § utlänningslagen? Överiäggningen var härmed slutad. § 8 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningennr 71. § 9 Anslag till datainspektionen, m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 20 med anledning av dels propositionen 1974:1 såvitt gälleranslag under verksamhetsområde för /75till datainspektionen, dels motioner 1 propositionen 1974:1 såvitt nuvar i fråga (bilaga 4 , s. 1518) hade Kungl. Maj:tföreslagit att för /75 anvisade till Datainspektionenett förslagsanslag av 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:1 av m. fl. (fp) vari hemställts A. attriksdagen beslutade 1. ändringar idatalagen i enlighet med ett i motionen framlagt förslag, syftande tUl att ävenADB-förda personregister inrättade av Kungl. Maj:t skulle omfattas avdatainspektionens tillståndsprövning, 2. att ge Kungl.Maj:t till känna vad som i motionen anförts om dataregistrering av s. k.mjukdata, 3. att ge Kungl.Maj:t till känna vad som i motionen anförts beträffande krav på insikter idatadokumentation hos auktoriserad revisor, 4. att ge Kungl.Maj:t till känna vad som i motionen anförts om data i sjukvården, 5. att ge Kungl.Maj:t till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten att specificerasekretesskraven för data i eller statlig ägo, B. attriksdagen hos Kungl. 1. förslag ominrättande av en dataombudsman med uppgift att övervaka efterlevnaden avdatalagstiftningen och därvid besvärsvägen tillvarata den enskildes rätt tillintegritet, 2. utredning av dejuridiska problemen i samband med missbruk av och fel i användningen avdatorer, 3. att regeringentog initiativ till internationella konventioner om likartad tUlämpning av vissatyper av datalagar, 4. att regeringenutarbetade förslag till kompletterande bestämmelser som bemyndigadedatainspektionen att förhindra att personregister mot datalagen koppladessamman med manuellt förda register, 1974:918 av m. fl. (c)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att åtgärder vidtogs isyfte att ytterligare öka integritetsskyddet vid upprättande och användande avpersonregister på data i enlighet med vad i motionen anförts, 1974:1181 av iStockholm (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde översynoch förslag till sådan ändring i datalagen att försäUning av personregister förkommersiellt bruk omöjliggjordes samt 1974:1190 av () och () varihemtällts 1, att riksdagenbeslutade att personregister som beslutats av Kungl, Maj:t icke fick inrättasoch föras utan tillstånd av datainspektionen, 2, att iskrivelse till Kungl, Maj:t begärde förslag om inrättande av en dataombudsmanmed uppgift att övervaka efterlevnaden av lagstiftning i datafrågor och därmedsammanhängande integritetsfrågor och därvid besvärsvägen tillvarata denenskildes rätt. Utskottet hemställde att skulle 1. med bifaU tillpropositionen 1974:1 i denna del till Datainspektionen för /75under andra huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 2. med anledningav motionerna 1974:1, 1974:918 och 1974:1190, alla såvitt nu var i fråga, somsin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om tillämpning avvisst förfarande för tillståndsprövning hos datainspektionen av personregistervid myndighet som lydde under Kungl. Maj;t, 3. avslå motionen1974:1, såvitt avsåg hemställan under B 1, samt motionen 1974:1190, såvittavsåg hemstäUan under 2, 4. förklaramotionerna 1974:1 och 1974:918, båda i vad de inte behandlats i det föregående,besvarade med vad utskottet anfört, 5. avslå motionen1974:1181. den 18 aprU 1974 Anslag till datainspektionen, m. m. 1. av herrar i (m), i (m) ochMolin (fp) vilka ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa, att skulle med bifall tiU motionen 1974:1, såvitt avsäg Anslag till datainspektionen, m. m. hemställanunder B 1, samt motionen 1974:1190, såvitt avsåg hemställan under 2, hos Kungl.Maj:t begära förslag om inrättande av en dataombudsman med uppgift attövervaka efterlevnaden av lagstiftning i datafrågor och därvid besvärsvägentillvarata den enskUdes rätt till integritet, 2. av (vpk) vilkenansett att utskottet under 5 bort hemställa, att skulle med anledning av motionen 1974:1181hos Kungl. Maj:t begära förslag tUl de lagändringar som krävdes för attomöjliggöra försäUning av personregister för kommersiellt bruk. TUlbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. av herrar ,i , Fiskesjö och Jonnergård (samtliga c), 2. av () samt 3. av herrBerndtson (vpk) i (m): I samband med propositionen om förslagsanslagtill datainspektionen har behandlat några motioner somanknyter till den datalag som vi tog för jämnt . Det kan kanskevara på sin plats med en snabb erinran om vad som då skedde. När vi toglagen var vi helt överens i två väsentliga avseenden. För det första ansåg vi att det behövdes en datalag. Detvar hög tid att reglera den flora som växte fram på ADB-området. Det varangeläget att ge medborgarna ett skydd för den personliga integriteten ochvärna mot den maktkoncentration som kan befaras där mängder av informationsamlas på en hand det kunde lätt bli en maktförskjutning i samhäUet, somutskottet också säger i sitt betänkande. Det vUle vi förhindra. Det gamlatalesättet att kunskap är makt har i datasamhället fått en ny och mycketallvarlig dimension. För det andra var vi helt överens om att lagstiftningenfick ses som ett provisorium. Den måste kompletteras undan för undan i takt medden snabba utveckUng som sker på detta tekniskt komplicerade område. Oenigheten den gången kvarstår till en del också i är.Från oppositionens sida yrkade vi att en dataombudsmannainstitution skulleinrättas. Den skulle överta de uppgifter som åvilar tre olika organ, vilketkan vara förvillande för medborgaren som behöver bistånd. Vi menar att enfristående dataombudsman är att föredra. Själva begreppet är ju ocksåklargörande. Jag skall återkomma tUl detta. Oenigheten gäUde den gången också huruvida personregistersom inrättades av Kungl. Maj;t skulle vara underkastade datainspektionenstillståndsgivning eller ej. Vi hade den meningen att de borde vara det.Medborgaren borde ha den tryggheten att alla register som han kunde befarasfigurera i skuUe vara underkastade sådan kontroll. har emellertid utskottet kommit fram till en annanlösning, som vi tycker är bra. Jag kan medge att vårt tidigare förslag hadevissa brister ingenting är fullkomligt i denna världen. a. kombesvärsfrågan i kläm. Det vorenaturligtvis inte helt tiUfredsställande om datainspektionen kunde stoppa ettregister som hade inrättats av Kungl. Maj:t - Kungl. Maj:t är ju högstabesvärsinstans. Det vore inte heller särskilt korrekt att ett underställt organ- i detta fall datainspektionen - kunde korrigera högsta besvärsorganets dvs.Kungl. I sådana faU är det inte heUer lämpligt att man läggertiUståndsgivningen på - det stämmer inte riktigt med vårkonstitutionella uppfattning om denna del av förvaltningen. Men aUt detta fick vägas mot det mycket väsentliga kravetatt medborgaren fick trygghet och skydd mot att behöva figurera i dataregistermed personuppgifter utan att dessa register verkligen var kontrollerade ochförsedda med vederbörliga tillstånd. Den lösning som utskottet nu stannat för kan vi anslutaoss tUl. Man uppmanar Kungl. Maj:t att utreda frågan huruvida det inte kanuppdras åt underställda myndigheter att ansöka om tillstånd att få etableradataregister. Myndigheterna skulle aUtså söka tUlstånd hos datainspektionenoch där få saken prövad i vanlig ordning. Jag kan inse att skUlnaden inte är såförfärligt stor, men i förfarandet ligger i vart faU en stor psykologisk vinst.Därmed blir alla dataregister kontrollerade på samma sätt och försedda medtUlstånd, och det måste innebära en avsevärd trygghet. För den händelsemyndigheten skulle behöva överklaga ett avslag hos Kungl. Maj:t, föreställerjag mig att Kungl. Maj:t tar allvarligt på ett sådant besvär och inte aUtförlätt går myndigheten till mötes. Dessa frågor och en del problem i anslutning härtiU kommerherr WUkman att gå närmare in på, och därför skall jag, herr talman, tUl sistbara ta upp den fråga som berörs i reservationen 1, nämligen frågan omdataombudsmannen. Vi anser alltfort att det hade varit en lycklig lösning omman hade kunnat ersätta de tre institutioner som sysslar medintegritetsfrågorna och skyddet för medborgarna med en institution,dataombudsmannen. är det i första hand datainspektionen som skaU varaklagomur. Detta blir tveksamt i de fall datainspektionen redan är inblandad påsä sätt att man vid tiUståndsgivningen avvägt olika intressen. Det kan alltsåbli en tillsyn över sig själv! Vidare har JO uppgiften att ta emot medborgarnasklagomål och dessutom öva tillsyn över datainspektionen, precis som man övartiUsyn över andra myndigheter. Slutligen kommer också justitiekanslern in ibilden och kan föra talan mot inspektionens förslag. Med tanke på den snabbautveckling som kännetecknar ADB-området är det ytterst väsentligt attmedborgaren kan få sin personliga integritet säkrad och även praktiskt ordnad.Här är det inte bara fråga om hur myndigheterna bedömer de olikalösningsförslagen utan synnerligen också om hur medborgaren upplever dem. Det rör sig om så tekniskt komplicerade frågor att vi nogmenar att även det motiverar en speciell institution. Man hänvisar annars tillatt JO kan klara även detta. Kanske JO kan utrustas med den tekniska expertissom behövs, men vi vet att våra justitieombudsmän redan är hårt arbetsbelastadeoch alltid personligen måste ta stäUning i sakfrågorna. Det skulle varaytterUgare arbetsbelastande, synes det mig. Anslag till datainspektionen, m. m. Anslag till datainspektionen, m. m. vi att enspecieU dataombudsman, som sysslade just med dessa frågor, är att föredra. Som jag inledningsvis nämnde var vi överens om datalagensprovisoriska karaktär. Vi menar att här är en punkt, där man redan nu kundegöra en förändring till båtnad för landets medborgare. Mot detta invändsförstås att vi har så blygsamma erfarenheter. Vi måste först avvakta. Menibland kan det vara aUvarligt att invänta erfarenheten. Det gäller stundom attförebygga en erfarenhet, som kan vara besvärande nog. När skadan redan ärskedd, kan den på detta område inte alltid repareras. Därför är det klokt att,som man säger i många sammanhang, tänka efter före. Jag vill med detta yrka bifall tUlreservationen 1 och i övrigt till utskottets hemstäUan. har länge arbetat för enlagreglering, som skulle möjliggöra kontroll av användningen av dataregistermot bakgrunden av den mycket snabba utvecklingen på detta område. Enhuvudpunkt för oss har varit att skydda den personliga integriteten och attsäkerstäUa för varie människa att få ha ett eget rum. Genom att driva dessafrågor, bl. a. i , har vi också nått påtagliga resultat, och åretsbehandling i av vår motion är en ny framgång. Jag skalldärför, herr talman, nu uppehålla mig vid en mer framtidsinriktad fråga. är en lång rad stora dataregister under uppbyggnad.VUka effekter de kommer att få på arbetstagarnas möjligheter att påverka sinegen arbetsmiUö och på de tiotusentals kundernas, klienternas, patienternasoch vårdlagarnas möjligheter att bli behandlade som individer är en fråga sommånga upplever som alltför teknisk för att våga ha egna åsikter om. Vid en internationeU datakonferens i ,tillkommen på initiativ bl. a. av den österikiska fackföreningsrörelsen,framkom hur väsentligt det är att den personal som arbetar på datoriseradearbetsplatser själv från början får vara med och bestämma hur datastyrningenskaU ske. Klienternas och vårdlagarnas situation i detta sammanhang är detsvårare att få klarhet om och öva inflytande på. Datasystem, både statliga ochprivata, läggs upp så att de skall vara bekväma för dem somprogrammerar datorerna, inte för kunden eller klienten. Ju längredatoriseringen drivs, ju oftare utsätts just dessa för större och obegripligareblanketter. Det här är faktorer som inte faller underdatainspektionens fögderi. De fackliga frågorna måste bevakas av de fackligaorganisationerna, men vem bevakar de mänskliga aspekterna? Vi skulle gärna seatt vi fick en dataombudsman som kunde sträcka sin omsorg också till detta. Ett datasystem som inte behandlar den verklighet som detger sig ut för att behandla har en dålig lönsamhet. Om det behandlar fiktivabilder av människor eller förhållanden som passar datorns förenklade arbetssättmen som inte finns i vår tredimensionella tillvaro, då kommer dendatoriseringen att misshandla tillvaron och människorna, och resultatet blirvärre än om man inte hade någon dator alls. Byråkratisklikgiltighet för individernas olikheter och personligheter har alltidförekommit, men vad som händer i dataåldern är att denna likgiltighet får ensorts skenbar vetenskaplig legitimation. Därför måste alla fakta som är försubjektiva och för svårbestämbara för att lämpa sig för datorisering, oftakallade mjukdata, antingen inte behandlas alls i datorer eller förses medangivande av de säkerhetsmarginaler som finns. En datoriserad sjukdomsdiagnos,t. ex., blir ju inte bättre och säkrare än de grundfakta som från början harinhämtats genom olika mätmetoder bara för att den lagras på data.