prot · FX0989 · 1974-12-31 00:00:00 — Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 36 punkten B 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet äv kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Trobro begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 254Nej - 47 Punkterna B 5 och B 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 11 Kapitalbeskattningen av familjeföretag, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 38 i anledning avKungl, Maj:ts proposition 1974:98 med förslag till förordning om ändring iförordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, m. m, jämte motioner. I propositionen 1974:98 hade KungL Maj:t, under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokoU över finansärenden , föreslagitriksdagen att anta vid propositionen fogade förslag till 1. förordning omändring i förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 2. förordning omändring i förordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), Nr 89 2. förordning om ändring i förordningen (1947:576) om statlig »»ä j a inkomstskan, 27ma 1974" 5, lagom ändring i taxeringsförordningen (1956:623), 6. förordningom ändring i vägtrafikskatteförordningen (1973:601), Kapitalbeskatt- 1. förordning om ändring i förordningen (1960:603) om bidrag tUl ningen avfamilje vissa handikappade ägare ay motorfordon, foretag, m. m. 8, förordning om upphävande av förordningen (1970:171) omberäk ning i vissa fall av beskattningsbar förmögenhet som är att hänföra till företag, 9. förordningom ändring i tullförordningen (1973:979). Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "1 propositionen föreslås att de beslutade provisoriskareglerna om lättnader i kapitalbeskattningen för mindre: och medelstora företagslopas och ersätts med nya värderingsregler i fråga om vissa tUlgångar nedlagdai företag. Förslaget innebär i princip att lager och inventarier vidförmögenhets- och arvsbeskattningen får tas upp tUl det värde som kunnat godtasvid inkomstbeskattningen. Vidare föreslås att medel insatta på skogskonto elleravsatta i s. k. eldsvåde- eller fartygsfonder får redovisas med till hälftenjämkade belopp. Skattepliktsgränserna vid förmögenhetsbeskattningen föreslåsuppräknade till för fysiska personer och för vissajuridiska personer. De för förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningengemensamma kapitaliseringstabellerna föreslås ersatta av förenklade tabeUer,konstruerade med utgångspunkt i mera aktuella prognoser beträffande dödlighetsutvecklingen, I syfte att hindra skatteflykt föreslås ett par smärrejusteringar av gåvobeskattningen, SlutUgenföreslås att kungahusets skatte- och tullförmåner slopas. De nya reglerna föreslåsträda i kraft och skaU i fråga om förmögenhetsskatten tUlämpasförsta gången vid taxering. I fråga om kungahuset avses de nyaarvsskattereglerna tiUämpas under det att inkomst- ochförmögenhetsskattereglerna tiUämpas fr, o, m, taxering. Övriga skatte-och tullförmåner avskaffas fr, o, m. ." 1 detta sammanhang hade behandlats dels demed anledning av propositionen väckta motionerna 1974:1835av m. fl. (m), 1974:1837 av () vari hemstäUts 1. att den nuvarande skattepliktsgränsen på 150 000 kronorvid förmögenhetsbeskattning skulle behållas oförändrad för fysisk person, oskift dödsbo, utländskt bolag och sådan familjestiftelse som nämnts i 73 Kapitalbeskattningen av familjeföretag, m. m. 10 § 1 mom. förordningen om statlig inkomstskatt, samt 2. att hos Kungl. Maj;t begärde ytteriigareutredning om möjligheterna att i förmögenhetsbeskattningen få med det mervärdefulla privata inre lösöret, 1974:1838 av m. fl. (m)vari hemstäUts att skulle avslå de i propositionen 1974:98 framlagdaförslagen rörande förändringar i skatte- och tullreglerna för kungahusetsmedlemmar. 1974:1839 av m. (vpk) vari hemställts att beslutade 1. avslå förslageti förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt 10 § om höjning avskattepliktsgränserna vid förmögenhetsbeskattning tiU förfysiska personer och för juridiska personer, och att sagdaparagraf skulle bibehåUas i sin nuvarande lydelse, samt 2. att punkten a i7 § i förslaget tUl förordning om ändring i förordningen (1947:576) om statliginkomstskatt - enligt vilken medlem av kungahuset befriades från skatt föranslag som staten anvisat skulle utgå, 1974:1840 av m. fl. (m, c, fp) varihemställts 1. att riksdagenhos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning för att klarlägga effekterna av1970 års provisoriska regler, 2. att riksdagenhos KungL Maj:t skulle anhålla om skyndsamma åtgärder för att anpassafamiljeföretagens arvs- och förmögenhetsskatt till en lägre nivå, 1974:1841 av m. (fp) vari hemställts att beslutade 1. att avdragenligt bestämmelserna i förordningen (1970:171) om beräkning i vissa fall avbeskattningsbar förmögenhet som var att hänföra tUl företag även framdelesskulle få ske i de fall den skattskyldige så begärde, och att detta avdragskulle ske med utgångspunkt i de i tidigare gäUande lagstiftning tillämpadeförmögenhetsvärderingsprinciperna, 2. att de ipropositionen föreslagna värderingsprinciperna även skulle tUlämpas vidberäkning av gåvoskatt samt 3. att företagsskatteberedningen gavsi uppdrag att framlägga ett samlat förslag rörande lättnader i beskattningen avfamiljeföretag, 1974:1842 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen beslutade 1, att nu gällanderegler för värdering av företagsförmögenhet tills vidare skulle få tUlämpasparallellt med de nya, 2, att de nyavärderingsreglerna skulle gälla även vid gåvobeskattningen, 3, att förjordbruksfastighet en reducering av förmögenhetsvärdet motsvarande 10 procentav taxeringsvärdet skulle medges. 4, att hos KungL Maj:t hemställa om förslag till sådanajusteringar av förmögenhetsskatteskalan så att fastighetstaxering ej leddetiU en skärpning av förmögenhetsbeskattningen, 1974:1843 av () varihemställts att vid behandlingen av propositionen 1974:98 beslutade 1. attförordningen om statUg förmögenhetsskatt (1947:577) 11 §, I mom. skuUe ha avmotionären föreslagen lydelse, innebärande en lättnad i skatteskalorna förförmögenhetsskatten så till vida att 1 %-skiktet breddades från sin nuvarandehögsta gräns tUl , 2. att de ipropositionen föreslagna värderingsreglerna för lager och inventarier i rörelseoch jordbraksfastighet skulle tiUämpas såväl vid arvs-ochförmögenhetsbeskattningen som vid gåvobeskattningen samt 3. att hos Kungl.Maj:t anhålla om tUläggsdirektiv tUl företagsskatteberedningen beträffandeändrade regler för beskattningen av familjeföretag i syfte att underlättagenerationsskiftena i sådana företag i enlighet med vad som anförts i motionen, Kapitalbeskattningen av familjeföretag, m. m. dels de vid början väckta motionerna 1974:13 av m. fl, (fp) såvitt nu var i fråga, 1974:190 av m, fl. (fp)vari bl. a. hemställts att hos Kungl. A. attföretagsskatteberedningen gavs i uppdrag att 1. lägga fram förslag om åtgärder för att underlättagenerationsväx lingarna i mindre och medelstora företag, 2. lägga framförslag om åtgärder för att underlätta för anställda att bU del- ellerensamägare i sådana företag, 3. se överreglerna för värdering av aktier i familjeföretag vid förmögenhetsbeskattning, B. att förslag om lättnader i kapitalbeskattningen, byggtpå en uppdelning av det beskattningsbara kapitalet i en s. k. aktiv och passiv del, förelades , 1974:193 av i Agnas m. fl. (m), 1974:939 av m. fl. (m) vari bl. a. hemställtsatt hos Kungl. Maj;t skulle anhålla om förslag tiU sådana ändringar inuvarande skattelagstiftning gällande mindre och medelstora företag attgenerationsväxlingarna underlättades. 1974:948 av i (m) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde att förslag till omedelbara och omfattandesänkningar av kapitalskatterna för framför allt substansvärderade familjeföretagförelades vårriksdagen, 1974:961 av (). Kapitalbeskattningen av familjeföretag, m. m. 1974:1108av m. fl. (c), 1974:1201 av m. (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhåUa om översyn avvärderingsreglerna för fåmansbolagens förmögenhetsbeskattning, syftande tUl realistiska värden, grundade på företagens avkastning, lades tUl grund förbeskattning, 1974:1215 av m. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om förslag tUlen skyndsam omläggning av kapitalbeskattningen, i syfte att underlättagenerationsskiftena inom familjeföretagen i enlighet med vad som anförts imotionen, 1974:1245 av m. fl. (m) samt 1974:1248 av m. fl. (m, c, fp) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj;t skuUe anhålla om skyndsamma åtgärder för attanpassa den diskriminerande arvs- och förmögenhetsskatten på familjeföretagtill en lägre, genomsnittlig europeisk nivå. A. att med anledning av propositionen 1974:98och motionen 1974:1843 samt med avslag på motionerna 1974:961, 1974:1835,1974:1837 såvitt avsåg skattepliktsgränserna vid förmögenhetsbeskattningen,1974:1838 och 1974:1839 skulle anta de vid propositionen fogade förslaget till 1. förordning om ändring i förordningen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt med de ändringar att 5 § och 11 § 1 mom. erhöll av utskottet föreslagen lydelse, innebärande dels beträffande den statliga förmögenhetsbeskattningenatt den övre gränsen i det lägsta skiktet i skatteskalan höjdes tUl 275 000kronor, dels viss jämkning av redaktionell natur i vad avsåggarantiavsättningar samt tUl följd av att de i propositionen föreslagnaändringarna i övergångsbestämmelserna tUl tullförordningen skulle utgå, 2. förordning omändring i förordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt med de tUlägg, attingressen, 22 § 1 mom. och 43 § erhöll av utskottet föreslagen lydelse,innebärande att lager - oavsett om tillgångarna utgjorde fast eller lös egendom- kunde behandlas efter enhetliga regler, 3. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 4. förordning omändring i förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 5. lag om ändringi taxeringsförordningen (1956:623), 6. förordning omändring i vägtrafikskatteförordningen (1973:601), 7. förordning omändring i förordningen (1960:603) om bidrag tUl vissa handikappade ägare avmotorfordon, 8. förordning omupphävande av förordningen (1970:171) om beräkning i vissa fallav'beskattningsbar förmögenhet som var att hänföra till företag. 9. förordning om ändring i tuUförordningen (1973:979) medden ändringen att den i propositionen föreslagna nya lydelsen av övergångs bestämmelserna tUl förordningen skulle utgå, B. att med anledning av motionerna 1974:1841,1974:1842 och 1974:1843 hos KungL Maj:t begärde förslag tiU höstriksdag i syfte att låta de i propositionen 1974:98 föreslagna lättnaderna i kapitalbeskattningen för förmögenhet i familjeföretag omfatta även beskattningen av gåva av företag, C. att med bifaU tiU motionerna 1974:1841 och1974:1843 i vad de avsåg tUläggsdirektiv tiU företagsskatteberedningen (Fi 1970:77) samt med anledning av motionerna 1974:190, 1974:939, 1974:948, 1974:1201, 1974:1215, 1974:1248, 1974:1840 och 1974:1842 hos KungL Maj:t begärde att företagsskatteberedningen fick tilläggsdirektiv att i sitt större sammanhang utreda möjligheterna tiU ändringar i kapitalbeskattnmgen i syfte att underlätta små och medelstora företags problem med avseende på kapitalbeskattningen i samband med genera tionsväxlingar i företagen, D. att skulle avslå följande motioner i den månde icke tiUgodosetts genom vad utskottet i betänkandet anfört och hemställt, nämligen såvitt avsåg lösöre vid förmögenhetsbe- 11. motionen 1974:1837 skattningen 15. motionen1974:1843. Kapitalbeskattningen av familjeföretag, m. m. Reservation hade avgivits av i (m)och () som ansett att utskottet under punkten A bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1974:1838 skulleavslå Kungl. Maj;ts proposition 1974:98 såvitt avsåg ändrade regler förkungahusets skatte- och tuUförmåner. Till betänkandet hade fogats särskUda yttranden 1. av herrMagnusson i (m) och (), 2. av () samt 3. av (). Kapitalbeskattningen av familjeföretag, m. m. HerrMAGNUSSON i (m): Vi har en mycket hård beskattning i vårtland, och det torde t. o. m. för finansministern stå klart att den drabbarstora delar av näringslivet på ett sätt som icke är förenligt medupprätthåUandet av en säker och full sysselsättning. Ingen torde nu kunnaförneka att den hårda kapitalbeskattningen menligt inverkat på vårt kostnadslägeoch bidragit tiU att öka arbetslösheten. I särskilt hög grad har de s. k. familjeföretagen drabbatsgenom erläggande av den höga förmögenhetsskatten. När de i företagen hårtbundna tillgångarna i form av fastigheter, maskiner, varulager, fordringar m.m. är föremål för en hård beskattning bara på grund av sin blotta existenstvingas inte sällan företagaren till för stora kontanta uttag ur sin rörelseför att med de nuvarande höga marginalskatterna kunna betala den inkomstskattoch det belopp som erfordras för att erlägga förmögenhetsskatten. Denna är juinte avdragsgiU. Vidare uppstår sto.ra svårigheter vidgenerationsväxlingar. Det stora problemet för denna typ av företagsamhet är juatt tUlgångarna i sin helhet ligger hårt bundna i fasta värden i företaget.Hela förmögenheten utgör nämligen riskkapital. Därför finns det ingamöjligheter att få fram kontanter till skatterna. Det är här vi har skUlnadenmellan ägande i kontanter och aktier i börsnoterade bolag, där viss del avförmögenheten kan lösgöras till likvida medel. För de flesta torde det väl nu stå klart attfamiljeföretagsformen är av stor betydelse för vårt land. Den är Uka nödvändigför såväl jordbruk, skogsbruk, handel och fabrikation som förserviceverksamheten. Det är inom denna företagsform som vi under tidernas lopphaft den stora nybildningsverksamheten. Det är här som nya uppfinningar iallmänhet har exploaterats. Det är här som vi har ursprunget till våra storavärldsföretag. För nationen är det därför ett livsvillkor att dennaföretagsform kan fortleva. ser det emellertid mörkt ut för familjeföretagarna.Under den senare tiden har ett mycket stort antal sådana företag försvunnit,antingen genom att de har tvingats till nedläggelse eller försålts tillutländska företag eller tiU stora svenska företag. Detta har medfört en onödigosäkerhet för de anställda och risk för friställning. Det har även inneburit kapitalförstöring. Det är därför som vi moderater så kraftigt reagerat motde rådande förhållandena. Det kan inte vara riktigt att tvinga fram så storaförmögenhetsskatter att företagen icke orkar betala. Det kan inte hdler vararimligt att framtvinga en så hög arvsskatt vid generationsväxlingar attföretaget därför måste upplösas. Om ett familjeföretags tillgångar uppgår till I miljonkronor blir den arvsskatt som skall betalas , om det är ettbam som ärver, om det är syskonbarn som ärver. Det tordestå klart för de flesta att ett sådant företag inte gärna kan ha möjlighet attöverleva. Grunden till den höga beskattningen ligger bl. a. däri attföretagens bundna tillgångar värderas för högt, och därvid skapas underlag fören för hög förmögenhets- och arvsskatt. Rättelse borde kunna ske antingen genomreducering av värderingen, uppskov med betalning, sänkning av skatternaeller en kombination av dessa ting. Uppskovet kan låta enkelt, men bUrsäkeriigen svårt att tillämpa i praktiken då det inte torde bli så många somvågar taga på sig det personliga ansvaret för skatteskulden för att därmedfortsätta företagets drift. De kostnads- och avgiftsökningar som i dagkännetecknar vårt näringsliv gör att många måste känna sig ohågade för dennauppgift. Avgiftshöjningarna synes nu också bU ännu värre. Och inte hjälper detom man kallar arbetsgivaravgifterna för socialavgifter. Det är helt klart att de ändringar som föreslås i denproposition som vi nu behandlar ingalunda löser problemen för familjeföretagen.Bristen på analyser över verkningarna av de föreslagna åtgärderna innebär ocksåatt det är svårt att bedöma om det blir några lättnader för de företag som nuhar en viss nytta av det s. k. provisoriet. Mot den bakgrunden har vi moderater väckt en motion där vikräver att de nuvarande reglerna skall få gälla vid sidan om de nya för attalternativt kunna komma till användning. Det skuUe även ha kunnat överensstämmamed andan i den avgivna propositionen där det är meningen att åstadkommalättnader och icke höjningar, vilket nu möjligen kan bli följden. Det gällerdärför att verkningarna av de nya reglerna följs med noggrannhet. Vi vanntyvärr icke någon anslutning från något håll för vår motion. I utskottet haremellertid gjorts en kompromiss som innebär att samtliga motioner överlämnastiU företagsskatteberedningen för beaktande. Ärendet brådskar emellertid,varför det är av vikt att förslag till en lindrigare beskattning kommer med detsnaraste. Kompromissen innebär också att gör en beställning hosKungl. Maj:t att till höstriksdagen få förslag som innebär att även gåvoskattenskaU omfattas av de i propositionen 98 föreslagna ändringarna. Det gamla kravet från borgerligt håll omarvsskattebefrielse för de kristna och ideella organisationerna synes nu hafått en liten puff framåt mot sin lösning genom att utskottet förutsätter atten prövning kommer till stånd och att proposition eventuellt framlägges omåtgärder sedan föreningsskatteutredningen har lagt sitt betänkande . Jag har på den här punkten sålunda ingetannat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. Men jagskall be att få beröra en annan fråga. Propositionen 98 innehåller i huvudsak ändradebestämmelser av kapitalbeskattningen för de s. k. familjeföretagen. Dennaproposition innehåller emellertid ändrade bestämmelser i ett annat sammanhangsom verkligen kan förvåna. Jag avser regeringens förslag till beskattning avKonungen och hans hus. Sedan gammalt har Hans Majestät Konungen icke beskattatsför vare sig inkomst eller förmögenhet, medan en lägre arvsskatt har eriagts.Vidare har Konungen icke erlagt tull eller fordonsskatter. avser man attbeskatta inkomst utöver apanaget, kräva förmögenhetsskatt och full arvsskattsamt rätten till frihet från tull och fordonsskatter. Det är helt naturligt att skattefrihet tjdjgare haråtnjutits, då det är praxis i de andra västerländska monarkierng,Skattefriheten kan också motiveras med Konungens särställning. Han är (iketshögste styresman Kapitalbeskattningen av familjeföretag, m. m Kapitalbeskattningen av familjeföretag, m, m. och stårhelt över partier och enskilda intressen och är därmed företrädare för helanationen. Kungahusets medlemmar är på grund av sina pUkter mot landetförhindrade att förskaffa sig privata inkomster och blir därför hänvisade tilldet apanage som statsmakterna fastställer. Konungens rättsliga immunitet görockså att det är naturligt att han icke skall erlägga skatt eller ställas underskattelagarna, liksom inte heUer under andra lagar, utöver vad som föreskrivs igrundlag. Det torde stå helt klart att ett införande av denna beskattningkommer att menligt inverka på Konungens möjligheter att fullgöra sina pliktermot landet. Delar av Konungens privata förmögenhet måste givetvis stå tillnationens förfogande och det är naturligt för att Konungen på önskat sättskall kunna fullgöra sin ansvarsfulla gärning. Inte minst gäller detta vid denför landet så viktiga representationen mot andra länders företrädare. Det är dåegendomligt att förmögenheten skall beskattas. Kapitalskatteberedningen ansåg också att Konungensskattefrihet alltjämt bör bestå och yttrade sig bL a. på följande sätt:"Det rör sig här inte i första hand om ett skatteproblem utan om en frågasom hör hemma i andra och större sammanhang. Frågan har självfallet samband medstatschefens ställning i statsrättsligt avseende." Beredningens förslagblev också att ingen ändring skulle ske. Samma uppfattning harremissmyndigheterna hävdat. Man kan nu inte underlåta att ställa sig frågan vad det ärsom föranlett regeringen att komma med detta uppseendeväckande förslag, Ingasom helst motiv har kunnat redovisas av vare sig utredning, remissmyndigheter,regering eller utskott för att nu göra detta ingrepp i Konungens hävdvunnarättigheter. Av propositionen framgår att förslaget icke har vare sigskattepolitisk eller statsfinansiell betydelse - inga motiv sålunda. Vad är det då som föranlett regeringen att nu lägga dettaförslag? Utskottet skyller på principieUa skäl. Dessa är dock obefintliga medhänsyn till att Konungen står över alla andra i egenskap av rikets högsteföreträdare. Jämlikhetskrav äger sålunda icke någon som helst relevans i dettasammanhang. Motivet synes därför helt enkelt vara att genom detta nålsting,riktat mot kungahuset, försöka tUlfredsställa de vänsterradikala krafter somkräver att Konungen inte bara skall beskattas utan också avskaffas. Men detsteget vågar man inte ta, för var väljarna står i den frågan det vet ävenregeringen. Vid det tronskifte som ägde rum under föregående år visadeSveriges folk sin verkligt stora uppslutning kring vårt kungahus, och det gåricke att ta miste på att Konungens ställning som företrädare för hela nationenär synnerligen fast grundad. Därför är det naturligt att det ute i vårt landväckt allmän bestörtning, när nu dessa åtgärder vidtages mot Konungen och hanshus. Det är förvånansvärt att en liknande uppslutning icke gjort sig märkbarhär i utan att moderata samlingspartiet ensamt har yrkat avslag påregeringens förslag. Jag yrkar bifall till den av mig själv avgivna reservationen. I detta anförande instämde herrarNordgren, Nyhage, Nisser, i Trobro och , samtherr Hovhammar (samtliga m). HerrJOSEFSON (c): När har att ta ställning tillKungl. Maj:ts proposition nr 98 med förslag tUl förordning om ändring iförordningen orn statlig förmögenhetsskatt, så kommer därmed en mycket omdiskuteradfråga att bli föremål för beslut. Kapitalproblemen för de mindre och medelstoraföretagen är besvärliga, och ännu svårare framstår dessa problem i samband medgenerationsväxlingar. Ofta framstår försäljning tiU något storföretag som endautvägen inför en generationsväxling, om företaget skall fortsätta sinverksamhet. De mindre och medelstora företagen har stor betydelse ivårt näringsliv både ur sysselsättnings- och produktionssynpunkt, somdenna del av näringslivet ofta också är betydelsefull som initiativtagare ochnyskapare. Med utgångspunkt härifrån är det förståeligt att ochregeringen haft uppmärksamheten riktad på dessa problem. Från liksomfrån och moderata samlingspartiet har dessa frågor aktualiserats årfrån år. Också finansministern har i tal framhållit denna företagsgruppsbetydelsefulla insats i vår produktion och även uttalat som sin uppfattning iöverensstämmelse med uttalanden från bl. a. - att i företagen arbetandekapital skulle som kapitalet är bundet i företaget ha enlindrigare beskattning. Från har därjämte med skärpa framhållits attutöver vad jag tidigare berört så bör vid kapitalbeskattningen hänsyn ocksåtagas till den s. k. latenta skatteskulden. Enligt nuvarande kapitalbeskattningsregler harkapitalskatt fått erläggas på inneliggande lager till dess fulla värde. Genomatt lagret vid försäljningen blir inkomstbeskattat försvinner ju i regel mer änhalva värdet. Följaktligen har enligt nuvarande regler kapitalbeskattningenutgått på ett värde som vederbörande inte har varit och aldrig blir ägare till.Vi ser därför med tillfredsställelse förslaget i propositionen att man somvärde å inventarier och lager vid kapitalbeskattningen får ta upp det lägstavärde som enligt gällande regler vid inkomstbeskattningen får utnyttjas vid av-och nedskrivningar. Detta innebär i flertalet fall att lager vid kapitalbeskattning får tas upptill av värdet. Även beträffande skogskontona är det ett berättigat krav som tUlgodosesatt värdet av innestående belopp vid kapitalbeskattningen endast skall tagasupp tiU . Utan tvivel innebär propositionens förslag på vissaavsnitt ett tUlmötesgående av krav som tidigare ställts, inte minst fråncentern. SärskUt framträder lättnader i beskattningen för företag med stortkapital bundet i inneliggande lager.