prot · FX09139 · 1974-12-31 00:00:00 — Alla bordedärför få möjlighet all göra fyllnadsbelalning året efterinkomståret utan att behöva vidkännas ränta för lid . Dettariksdagens ställningstagande tycker jag gör all diskussion om kredittidenslängd överfiödig. drog också konsekvenserna av att statsmakterna inlekunde erbjuda medborgarna ett fullständigt skatle-och uppbördssystem. Deltasystem kan inte heller med bästa vilja anses fullständigt. Därför haräven nu alla skattebetalare en kredittid t. o. m. årel efterinkomståret. Utskottet föreslår ju inle heller någon ändring på denna punkt. Dåborde utskotiet dra konsekvenserna av sitt eget handlande och anse attkredittiden är . Alltfier löntagare här i landet får högre inkomster, och hamnar de pågrund av som jag tycker ett bristfälligt skattesystem i etl hårdaremarginalskatteläge. 1 det sammanhanget betyder det, att den av finansministernföreslagna avgiften på kvarstående skatt kommer att innebära en mycket starkskärpning av kvarskatieräntan år för de människor som får kvarskatl -en skatt som inle alla gånger är så lätt att undgå på grund av en hel delbrister i det nuvarande uppbördssystemel. Medde föreslagna avgifterna skapar man i del närmaste en plikt för denskattskyldige att tillse atl hans preliminära och slutliga skatt blir så näraöverensstämmande som möjligt. Uppbördssystemet har vissa reg- ler, och den skatlskyldigeskall givetvis iaktta dem. Därutöver bör han vara befriad från skyldigheten attav egen drift motverka de tekniska bristerna i uppbördssystemel. Förden enskilde skattebetalaren är del etl berättigat krav alt han inle i förvägpåförs preliminär skatt med större belopp än vad han är skyldig alt erlägga islutlig skatt. Även om han på ett eller annat sätl får kompensation i form avränta för atl alltför stor preliminär skatt har ultagits skall vi inte glömmaatt vederbörande ju fråntas möjligheterna atl förfoga över skillnadsbeloppet pådel sätt som han önskar. är det från rättvisesynpunkt angeläget atlinte för låga belopp las ut i preliminär skatt, vilket skulle omotiverat gynnadem som har särskilda möjligheter att själva i viss mån reglera storleken avpreliminärskaileuttaget. Denöverskjutande skatten för utgör enligt uppgifter som inhämtats frånriksräkenskapsverket ca och åsamkar staten en ränta päungefär , medan den kvarstående skatten uppgårtill och ger staten en ränteintäkt på ca 176 miljonerkronor. Orsakerna härtill är självfallet flera. Vad gäller orsakerna till allåtskilliga skattskyldiga får kvarstående skatt torde det bl, a, vara att de harextrainkomster för vilka utbetalaren inte är skyldig att göra källskatteavdrag.Där finns det en del arvoden och liknande som kan spela in. Anledningentill att så mänga skattskyldiga påförts större preliminär skall än den slutligaskallen är kanske litet svårare alt kartlägga. Huvudsakligen måste delta hasin grund i atl jämkningsmöjligheterna måhända inte är tillräckligt stora, Enliglmin mening är del en felaktig metod atl, som man nu vill göra, söka botabristerna i det nuvarande uppbördssystemel genom alt tillgripa sanktioner avlypen avgifter för anställda och för B-skatlebelalare, 1 stället borde enbättre uppföljning av B-skaltebetalarnas inbetalningar ske. Dessutom böradministrativa och tekniska möjligheter skapas för att kostnadsfritt ge deskattskyldiga som så begär uppgift om vilket skatteuttag en taxering ienlighet med avgiven självdeklaration skulle föranleda, och detta pä ett sätidigt stadium att den skallskyldige får möjlighet att anpassa eventuellfyllnadsinbetalning efter beskedel. Jag tror atl alla är överens om attresurserna inte räcker till för den servicen. Jag vill avslutningsvis säga att propositionens förslag angående räntapå kvarstående respektive överskjutande skatt såviii jag förstår är ganskaologiskt. Medan staten lånar pengar av svenska folket till en ränta motsvarandeinlåningsräntan i bank får svenska folket betala en ränta på förett lån hos . Vidare borde i jämlikhetens namn räntan på kvarståendeskatt vara avdragsgill, när räntan pä överskjutande skatt som bekant ärinkomstbeskattad. Länet kan ju vara ofrivilligt för både medborgaren ochstaten. Jaghar tidigare i mitt anförande pekat på de orimliga konsekvenser som ettinförande av ett avgiftssystem med 6 respektive 8 procents icke avdragsgillränta får. Jag har också försökt alt peka på några områden Ändrade regler för räntor enligt uppbördsförordningen 13Riksdagens protokoll 1974. Ändraderegler för räntor enligt uppbördsförordningen där förbättringar av nugällande system kan ske. Au pä sätt som föreslås höja räntan på kvarståendeskatt till en, som vi tycker, omotiverat hög nivå i stället för atl förbättraskatte- och uppbördssystemet är att övervältra kostnaderna dåligt systempä medborgarna. Kostnaderna för dessa aktiviteter kommer i sista hand att fåbetalas av skattebetalarna. Jag ber med det sagda fä yrka bifalltill reservationen 1 i skatteutskottets betänkande nr 57. Jag ansluter migockså till reservationen 2 i nämnda betänkande. HerrSJÖHOLM (fp): Efter att ha åhört debatten här tillåter jag mig att säga några ord.Jag kan nämligen inte förstå alt talet om 20 månaders kredit kan vara riktigt.Låt mig ta ett exempel. Den som har B-skatt betalar in preliminärskaiten försista terminen 1974 . Så deklarerar han då 1975, och kvarskatteninbetalas . Det kan inle bli några 20 månader - del kan bli14 eller 16 månaders kredit. Den enskilde kan nämligen inle själv avgöra om hanbetalat in för mycket eller för litet förrän den sista terminen, den sjätte,har gått ut. Det tycker jag är alldeles klart. Efiersom jag ändå har ordet vill jag säga några ord också om en motionsom jag har väckt i detta ärende. Det ena yrkandet i motionen är alt man skalldra preliminärskatt på alla arvoden, alla extrainkomster. Ett sådani förslagär tydligen på väg, och det är därför inte mycket mera att säga om del. Folkslipper då i större utsträckning atl få kvarskatl, och del är bra. Helaklimatet i samhället blir bättre om folk får tillbaka skatt i stället för atlfå betala mera. Närdet gäller behandlingen av det andra yrkandet i motionen är jag mindre nöjd.Sjukpenningen är ju numera att jämställa med en inkomst och beskattas. Dethänder att människor som inte har någon inkomst alls eller har mycket småinkomster och är B-skaltare preliminärt deklarerar sig för en inkomst på säg80 och sedan sjukskriver sig - tyvärr kan ju vem som helstsjukskriva sig när som helst. Sedan kan de hämta ut t. ex. imånaden skattefritt från - det finns exempel på det. Såsmåningom debileras de givetvis skatt på dessa belopp, men den kommer i mångaav dessa fall heller aldrig att betalas. Detta är ett oskick som man bordesätta stopp för. Ibetänkandet säger man nu att de som är sjuka skall betalaA-skatt. Man skall alltså byta ut deras B-skattsedel mot en A-skattsedel. Detär ett besvärligt arrangemang, och det hjälper inle heller. Många av dessamänniskor kommer då alt plötsligt friskskriva sig, och då skall de haB-skatlsedel igen. När de fåll B-skattsedeln kan de återigen sjukskriva sig,osv. Och innan man hunnit ge dem A-skattsedel igen har de hunnit få ut sinsjukpenning skattefritt. Medgod vilja skulle man kunna ordna det här bättre än vad som föreslås ibetänkandet, men vi får kanske tillfälle att återkomma till den debatten enannan gång. Del kanske är förmätet av mig att gä upp och tala efter del atl enkronofogde haft ordet. Men jag vill börja med all säga atl om kronofogden sköttesitt jobb sä vore det fall som sist tog upp medsjukpenningavdraget inte det minsta lilla problem. Saken är nämligen den alt enB-skattare som fär sjukpenning betalar skatt även för sjukpenningen i sinB-skatt. B-skatten är beräknad på en total inkomst . Om en person medB-skatt inte har någon inkomst från sill ordinarie jobb utan får sjukpenning istället, gör del ingen skillnad. Sjukpenningen ersätter ju en inkomst som manredan räknat med vid beräkningen av B-skatten. Sedan är frågan om han betalardenna B-skatt eller inte, och det är där kronofogden kommer in i bilden. Om denskailskyldige inte betalar sin B-skatt sä kommer han naturligtvis undan skattpå sjukpenningen. Men det är också mänga andra som inte betalar sin B-skatt.Reglerna är dock sådana atl i B-skalten ingår även skatteplikt försjukpenningen. I den mån man betalar sin B-skatt betalar man alltså också skattpä sjukpenningen. Nufinns det visserligen de som inle gör det, men de allra fiesta människor gördet. förslag skulle betyda att de får en dubbelbeskattning: delsskall sjukförsäkringen dra skatt, dels är i B-skatten redan inräknad skall påsjukpenningen. I det läget får man väl avstå frän skatten frän det fåtalmänniskor som smiter undan för att delstora antalet skallskyldiga, som ärlojala skattebetalare, inle skall bli dubbel-beskaltade. Detgör mig synnerligen förvånad atl inte kan räkna ut del där med de20 månaderna - det är självklart; det är nästan solklarl! Det är nämligen sä,att de som betalar B-skatt genom sex inbetalningar gör lika storaskalleinbetalningar varje gång. Dessa skatteinbetalningar skall motsvara deninkomst som vederbörande B-skatiebe-talare tjänar . Det betyderalltså atl man inle skall räkna från den sista inbetalningen det enaåret eller frän den första inbetalningen i januari året därpå, ulan man måstenalurligtvis la ett medeltal av skatten under de sex uppbördsterminerna för attkunna göra en jämförelse. Det är alltså det belopp som skulle ha inbetalats ijuli månad 1974 - för atl ta ell exempel - som kommer på slutskattsedeln idecember månad 1975 och som skall inbetalas under uppbördsiermi-nerna i marsoch maj månader 1976. Blir inle del 20 månader, är det märkligt! Visstkan man säga som , att vi skall förbättra vårt uppbördssystem, såatt del här inte blir något problem. Men på vilket sätt skall vi förbättra del?Vi har försökt få fram ett B-skaltesystem som skall överensstämma så nära sommöjligt med den inkomst som vederbörande har, och alla skattskyldiga har rättatl själva, innan B-skallens storlek skall fastställas, tala om hur myckel deberäknar all tjäna. Det är så nära ett vettigt och rättvist system som man kankomma. Dessutom har vi varit sägenerösa att om vederbörande när han de- Ändraderegler för räntor enligt uppbördsförordningen Ändrade regler för räntor enligt uppbördsförordningen klarerar - eller kanske senare - finner att den gjorda inbetalningen varit förliten, har han möjlighet att ända lo. m. april månads utgång görafyllnadsinbetalningar, varigenom han slipper betala någon som helst avgifteller ränta. Är del då sä konstigt, om man vill ytterligare förbättra detnuvarande systemet, att man avskaffar räntan och kallar den för avgift, så altvederbörande skaitskyldig när han deklarerar skall förmås räkna ut hur storskatten kommer att bli och göra eventuellt erforderlig fyllnadsinbetalning? Jagtycker det är ett verkligt generöst skattesystem som vi har! Jag förstår intehur vi skulle kunna ha det på något annat och bättre sätt. Del går alliså inteatt jämföra med den ränta som de får som har gjort en överskjutande skatteinbetalning.I det ena fallet är del fråga om en ränta, men i det andra fallet är det frågaom en avgift, som var och en kan undkomma, om man bara gör sig besvär med alträkna ut vilken skatt man skall få. Med de anvisningar som finns är detmöjligt för alla att göra delta. Jagkanske bör hjälpa genom atl tala om för honom vad del beror påatt den överskjutande skatten är större än den kvarstående skatten. Detberor på att många människor inte vill göra någon jämkning. De skulle säkertfåenjämkning,mende vill ha pengarna som en liten reserv för alt undvika att fåkvarskatl. Underskoitsavdraget för villor är en av anledningarna. En annananledning är det reseavdrag som många har rätt alt göra men som intefinns intaget i tabellerna - man begär inte jämkning förrän man haren lusenlappeller något mindre i resekostnader. Del skulle säkert inte vara någrasvårigheter att hos den lokala skattemyndigheten få en jämkning; jag tror inteman skulle nekas del. Men man bryr sig inle om att göra en sådan framställning,därför att man vill ha litet för mycket inbetalat i skall för att vara på densäkra sidan. Detgår alltså, tror jag, alt lokalisera orsakerna till mycket av den överskjutandeskatten. Man är nöjd med den ränta man får om beloppet överstiger för myckel inbetalt. Jag skall inte säga mer om .sjukpenningen än atl det förvånar mig attherr ifrågasätter kronofogdarnas sätl atl sköta sill jobb.Finansministern har en gång från den här talarstolen - eller rallare sagt frånsin bänk, eftersom han aldrig står i talarstolen - sagt atl kronofogdarna göretl gon jobb, och dei tror jag alt de flesia gör. Detär bevisligen så att den som betalar B-skatt inie med bestämdhet kan avgöra omman har betalat in för mycket eller för litet i skall förrän den sista terminenhar gått ul . , vet man inte om man har betalat för myckeleller för litet - del är fullsiändigi solklarl, för all använda . Deua beror på att en B-skat-lebetalares inkomst kan variera. Han kanha stor inkomst i början och liten inkomst sedan eller tviirlom, men skatieinbeialningarnaär lika stora vid alla sex terminerna. frågade mig hur en förbättring av uppbördssystemelskulle kunna åstadkommas. Jag sade i mitt anförande atl man exempelvis bordekunna få en bättre uppföljning av B-skai-lebetalarnas inbetalningar. Genom attvarje år infordra uppgifter skulle man kunna få en effektivare uppläggning. Vikanske också har alltför många B-skaitebetalare . Fyllnadsinbetalningarkan göras intill . Om man redan efter , när man haravgivit sin deklaration, kunde ringa lill myndigheterna och få besked skulledet vara bra, men resurserna räcker inte till för det. Jag tillät mig ocksåpåpeka det i milt tidigare anförande. Ändrade regler för räntor enligt uppbördsförordningen HerrWÄRNBERG (s): efterlyser nu uppgiftsskyldighet- myndigheten skallinfordra uppgifter från B-skattebeialarna för att följa upp uppbörden. Det ståri bjärt kontrast lill vad han har pläderat för, nämligen att vi skallminska uppgiflsskyldigheten för företagarna, som ju är B-skatiebetalare. VederbörandeB-skattebelalare har alla möjligheter aU själv tala om för uppbördsmyndighetenvilken inkomst han beräknar ha . Är det meningen att man skallgå in och säga: "Den uppgift som Ni lämnade var fel, vi måste göra omden." Det skulle leda till ell enda virrvarr i uppbördssystemel. Då är detväl enklare att be någon räkna ut skatten när man har deklarerat, om man inteduger till det själv, så att man får vela om man bör göra enfyllnadsinbetalning, vilket blir för den B-skatiebelalaren absolutfördelaktigaste metoden. HerrHOVHAMMAR (m): Det är i princip alldeles riktigt att det infordras alltför mängauppgifter - del har vi tidigare diskuterat. Jag har därvid sagt alt man skallkoncentrera uppgiftsskyldigheten lill väsentliga frågor och det gäller härenligl min uppfattning en sådan väsentlig fråga som är av siörsla . Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskoitets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föreslagits i reservationen nr 1 av i Trobrooch , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voieringsproposilion: Ändraderegler för räntor enligt uppbördsförordningen Den som vill att kammarenbifaller skatteutskoitets hemställan i betänkandet nr 57 punkten A röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits ireservationen nr I av i Trobro och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruTroedsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: PunkternaB I, 3, 5. 6, 8, 12 och 13 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i Trobro m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandet nr 57punkterna B 1, 3, 5, 6, 8, 12 och 13 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i Trobro m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruTroedsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 14 betänkande nr 61 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:171med förslag till lag om ändring i slämpel-skattelagen (1964:308), m, m. § 15 Polisverksamhetenvid de större flygplatserna Föredrogs justitieutskoltets belänkande nr 36 ianledning av motion angående polisverksamheten vid de större flygplatserna, 1 detta betänkande behandlades motionen 1974:383 avfru () vari hemställts att skulle dels som sin mening geKungl. Maj:i till känna att samtliga tjänster som flygplatspolis vid de trestörsta flygplatserna i landet borde ingå i personalplanerna för , Göteborgsoch polisdistrikt (yrkande 1), dels hos Kungl. Maj.t hemställa atlsamtliga flygplatspoliser vid lösgjordes från Märstapolisdistrikt och organisatoriskt uppfördes på personalplanen för (yrkande 2). Polisverksamhetenvid de större flygplatserna 1. ge Kungl. Maj:l till känna vad utskottet anfört omöversyn av polisverksamheten vid landets tre största flygplatser, 2. avslå motionen 1974:383 i den mån den inteomfattades av utskottets hemställan under 1. Reservation hade avgivits av herrar iVäxjö och i samt och (samtliga c) somansett att ulskoltet bort hemställa, anriksdagen skulle avslå motionen 1974:383. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. av () och (), 2. av i (fp). i (c): I justitieutskottets betänkande nr 36 behandlas motionen 1974:383 avfru angående polisverksamheten vid de större flygplatserna. Imotionen hemställs att dels som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna att samtliga tjänster som flygplatspolis vid de ire största flygplatsernai landet bör ingå i personalplanerna för , och Malmöpolisdistrikt, dels hos Kungl. Maj:t hemställer att samtliga flygplatspoliservid lösgörs från polisdistrikt och organisatorisktuppförs på personalplanen för . a. de här nämnda flygplatserna uigöres främst av allmän polisiärverksamhet. Uppgifterna åvilar den lokala polismyndigheten i det distriktflygplatsen är belägen: vad gäller , vad gällerTorslanda och polisdistrikt i fråga om Siurup. kommerTorslanda att ersättas av en ny flygplats, inom Mölndalspolisdistrikt. Polisverksamheten vid de större flygplatserna Irikspolisstyrelsens förslag till omorganisation sägs bl. a. attflygplats-polisen bör ställas till förfogande för riksomfattande verksamhet ochuppföras på personalplan för , respektive polisdistrikt,alternativt läggas under dessa distrikt. Dennarikspolisstyrelsens och motionärens uppfattning kan vi från reservanternassida icke dela. De uppgifter som polisen har i deua sammanhang kan mycket välligga kvar inom de polisdistrikt som flygplatsen tillhör. Denna synpunkt har förövrigt kommit till uttryck vid tidigare riksdagsbehandling. I utskottetsskrivning från föregående år står bl. a. att ledningen av den rutinmässigapolisverksamheten vid flygplatserna borde åvila den lokala polischefen.Utskottet ansåg att några särskilda anordningar i organisatoriskt hänseendeicke behöver vidtagas. a. av dessa skäl avstyrkte utskottet motionen, ochriksdagen följde utskottets förslag. har i sin motion tagit upp förslag tillomorganisation, vilket jag redogjort för i mitt anförande. Vidareskriver motionären: "Det är i och för sig uppenbart alt Mär-siapolisen vidett terroristlarm från skulle göra allt vad den kunde för att snabbastmöjligt komma lill platsen och sätta in alla tillgängliga resurser. Men deträcker inte. Allt talar för att Märsiapolisen - om inte läget är onormalttursamt - kommer alt nå fram för sent vid en överrumpling." Märstapolisen- det gäller även övriga polisdistrikt - säger tensson i sin motion, skulle göra allt vad den kunde för att komma lill platsen. Det är självklart. Men, säger motionären, den kommer alt nå fram för sent vid en överrumpling. Motionären fortsätter: "Om flyg- platspolisen vid hänfördes lill ökades möjligheterna till en effektivare organisation, som kunde förstärka skyd det mot överrumpling på flygplatsen ." Förmig är det resonemang som för fullständigt obegripligt. Märstaligger från , . ligger ca 10 kmfrån , . Hurkan motionären komma fram till att Märsiapolisen skulle komma för sent till enöverrumpling på , medan skulle hinna fram ? Jagskulle vilja be tala om hur detta skall gå till om något skulleinträffa på . Jagan.ser också att motionen är ytterst begränsad. Varför har inte upp säkerhetstjänsten i hela dess vidd? På våra flygplatser kan olyckorav skilda slag inträffa. Vid sådana tillfällen krävs också omedelbara insatserbl. a. från polisens sida. Slutsatsenav såväl utskottets skrivning som motionen blir att om dessa utomordentligtväsentliga uppgifter centraliseras till de större polisdistrikten skulleskyddet mot eventuella överrumplingar från terrorister ökas. centerreservation som är fogad till detta betänkande anser vi reservanter,liksom utskottet gjorde föregående år, att effektivitets- och samordningsfrågorna vid vårastörre flygplatser bör ägnas ökad uppmärksamhet. Vidare anser vi alt ledningenav den rutinmässiga verksamheten bör åvila den lokale polischefen. Tillfälligatrafiktoppar och andra ovän-lade händelser får mötas på vanligt sätt genommedverkan av den re-gionale polischefen och . Några särskildaanordningar i organisatoriskt hänseende vid våra fiygplatser synes inteerforderliga. Dennareservanternas uppfattning har kommit till uttryck vid fiera tillfällen, bl. a.säger departemenischefen i siatsverksproposilionen 1973: "Jag kan ickedela uppfatining all en särskild fiyg-platspolis understyrelsens cenirala ledning bör inrättas. Inle heller anser jag atlfiygplatspolisen såsom styrelsen alternativt föreslår bör läggas under de tresiorstadsdistrikten. Tjänsterna bör ingå i personalplanen för respektivepolisdistrikt och alltså vara underställda den lokale polischefen. Tillfälligatrafiktoppar och andra oväntade händelser får mötas pä vanligt sätl genommedverkan av den regionale polischefen och ." Bådevi reservanter och två socialdemokratiska uiskolisledamöter, ochherr , samt i från vilka lillutskotlsbelänkandet fogat ett särskilt yttrande anser inte heller alt någonomorganisation lill de större polisdistrikten föreligger. Jag yrkar bifall till den reservation som har fogats tilljustitieutskottets belänkande nr 36. Polisverksamheten vid de större flygplatserna Tillsammans med har jag till utskottets betänkande fogatetl särskilt yttrande. I detta hänvisas i all korthet till lokala och regionalainstansers uilalanden. Det är därför väsentligt att i kammarens protokoll merutförligt redovisa några av de synpunkter som framförts av de instanser som haransvaret för polisbevakningen vid . Följandetre instanser kommer jag att citera: Den lokala företagsnämnden inom Märstapolisdistrikt, och länspolischefen i . Vidsammanträde med den lokala företagsnämnden inom polisdistrikt den 26februari behandlades den aktuella motionen, 1974:383, av protokollet från sammanträdel uttalade företagsnämnden enhälligt"att verksamheten vid arbetsgrupp f n. löper friktionsfritt, ochatt anmärkningar eller klagomål icke framförts . Däremot harverksamheten rönt erkännanden från skilda håll - från , olikaspeditionsfirmor m. fi. - för det sätt på vilket verksamheten bedrives.Departementschefen har vid tidigare tillfällen icke funnit skäl ändra nuvarandeorganisation." Vidsammanträde med den 28februari beslöt man, också med anledning av motionen 383 av fruKrisiensson, atl en-hälligi "uUala sin bestämda förkasieise avdensamma". Polisstyrelsens politiska sammansättning är följande: tresocialdemokraier och tre bor- Polisverksamhetenvid de större flygplatserna gerliga - encenierpartist, en folkpartist och en moderat.