prot · FX09129 · 1974-12-31 00:00:00 — Alla somhar följt agerande i vet atl han har slorl inlresse föratt försöka åstadkomma bättre förhållanden och ordna så all dessajättetankbåtar inte går in i mindre farvatten. Vi är alla överens med honom omatt denna strävan är god. Experterna har i många fall den uppfattningen altstorleken på tanktonnaget inte är det som gör all skador och faror blir siörreutan att del gäller hur man kan ordna säkerhetsbestämmelserna vid inlopp imindre farvatten. Därför vill jag för dagen inte göra något annat uttalande änalt - som det framgår av utskottets betänkande - frågorna är föremål för myckelintensiv observation och alt de åtgärder som behöver vidtas också kommer atlvidias. Med della ber jag, frutalman, all få yrka bifall till utskottets förslag. Hen (): Jag skutte önska atl hade alldeles rätt när han säger attfrågan om tanklonnagels storlek är föremål för mycket "skarpobservation". Jag tror knappast det är fallet, om man nämligen lalar omregeringarnas och de internationella sammanslutningarnas observationsförmåga.Del är ju en häpnadsväckande snabb utveckling både när det gäller anlalelsuperlankers och när del gäller storieken av de här jättetankfartygen,vilket jag visade i mitt tidigare inlägg. HerrHedström sade att man inte är enig om hur fariiga supertankers är. Det äralldeles korrekt att man inte är det. Ändå lycker jag all de forskningsresultatsom kommit fram är ganska entydiga. De visar nämligen attsäkerheten för de jättestora fartygen är utomordentligt liten när det gällertrånga skärgårdsområden. De här fartygen är mycket djupgående och kan alltsåinte avvika särskilt mycket från kursen utan att gå på grund. Det tar enormttång tid att stanna ett su-pertankfarlyg på grund av dess enorma levande vikt.De här fartygen är i största allmänhel svåra att manövrera när de går mycketlångsamt, de saknar då praktiskt taget styrkraft. Detfinns mycket skrivet som visar att superlankers är farliga. Vi säg i början avhösten än en gäng vad som kan hända när en superlanker för olja går på grund.Den 10 augusti gick Shetltankern genom Magellans sund. Den hade 195 000ton råolja i tankarna. I fint väder och med lotsar pä bryggan rände den upp päen sandbank. Den skadade flera tankar och hotades i den storm som sedan kom attfölja att helt brytas sönder. I veckor pågick räddningsarbetena. Man lyckadeshindra explosion och brand. Hur mycket olja som rann ul vet man inte. Uppgifternavarierar mellan 25 000 och . Skadornapå vatten och stränder där nere är ännu outredda. Del var vinter och kallt vidsydspetsen på . I kallt vatten bryts oljan ned långsammare än ivarmare områden. På det viset kan det här fallet jämföras med en katastrof i t.ex. . Av alll atl döma har nedsmutsningen i området blivitutomordentligt slor. Detvar alltså den mänskliga faktorn som klickade. Vädret var, jag upprepar det,utmärkt och loisarna var på plats. Någon kollision med annan båt var det intefråga om. "Metula" hade varken maskinfel eller roderfel. Mannavigerade helt enkell fel - och vi stod plötsligt inför risken av historiensstörsta oljekatastrof lyckades man pumpa över en massa olja till andra bålaroch lill slul få Metula flott med hjälp av tre holländska högsjöbogserare. Dethär var bara del senasle fallet i en lång rad olyckor som superlankers varitinblandade i. När händer nästa olycka? Och vad skulle ske om en jättetanker med200 000 eller råolja sprang läck utanför eller iÖstersjön? Detkan vi inte säga i förväg. Det beror på vindar, slrömmar och vädret i övrigt.Det beror på hur mycket av oljan man kan ringa in innan del är . Menman skall vara totalt okänslig för betydelsen av miljöskydd och miljörisker omman förnekar de faror som våra löper genom atl allt fler och allt siörretankfartyg går in i iränga skärgärds-områden. Delhär måste alltså motverkas på olika sätt. Del är vad reservaiionen handlar om. Jag vill inte pä något säll förneka de faror som finns när storasupertankers går in i mindre farvatten, men jag försökte begränsa mitt anförandemed hänvisning till all ulskottel skrivii klart och entydigt vad utskottetanser i den här saken. Jagförutsätter att har läst utskottsbetänkandet, där det överst på s.3 står: "Ulskottelanser att stora ansträngningar bör göras för alt komma lill rätta med de riskerför skador som är förenade med oljdransporier." "Utskottetvill understryka vikten av att de initiativ som sålunda lagils energisktfullföljs och all gjorda utredningar bearbetas och där så erfordras kompletterasså alt de kan leda fram titt alltmera effektiva åtgärder." Detär mycket klart uttalat från utskottels sida, och det föreligger inte någonmeningsskiljaktighet mellan reservanterna och utskoltsmajorileten på delområdei. Delskulle vara mycket alt tillägga om eventuella risker med dessa jättetankers,men jag tycker att det som anförts får räcka för . HenAHLMARK (fp): Det gläder mig väldigt myckel att hen säger alt det inteföreligger någon meningsskiljaktighet i sak mellan reservanlerna ochutskoltsmajorileten. Det belyder alltså au de åsikler som uttrycker isin reservation också är ulskollets. Under sådana förhållanden beklagar jag attdet inte slår ett enda kritiskt ord om ökningen av tanktonnagets sloriek,varken när det gäller antalet supertankers eller när det gäller storleken avde enskilda fartygen. Omalltså tycker att reservation är befogad kan jag inteförstå varför han inte sett till atl de åsikler som där framförs skrivits in iutskottets belänkande. HenHEDSTRÖM (s): Del vore frestande all gä in påhandläggningen i utskottet av denna fråga, men av hänsyn lill skalljag inte göra det. Vi var nämligen vid den förberedande handläggningen iulskottel hell eniga, och den omständigheten att ändå har lämnal enreservation får tolkas enbart som elt tecken på att hon på sitt säll villeklarare underslryka vad hon anser om den moiion som väckls. Jag håller helt med om att detta inte är en sådan frågasom vi bör diskutera här i kammaren. Jag vill bara säga all jag har yrkalbifall till molionen, både i utskottet och i kammaren, och att jag står fördetta. Överläggningenvar härmed slutad. Skyddmot nedskräpning m. m. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemslällan, dels utskottets hemslällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill reservaiionen av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruAnér begärt voiering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr38 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemslällan med den ändring däri som föranledes av bifalltill reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: §14 Skydd mot nedskräpning m. m. belänkande nr 43 i anledning av motioner angående skyddmot nedskräpning m. m. I motionerna 1973 och 328 har herrar Svanslröm och Glimnértagit upp frågor rörande nedskräpning av naturen. 1 naturvärdslagens 23 § kanman klart utläsa att ingen får skräpa ned i naturen med avfall så alt skadaeller olrivsamhet uppslår. Tyvärrär del sä, enligt min mening, atl alltför många inte känner tillräckligt starktför hur 23 § borde efterlevas. De åtgärder som har salts in har givit resultal,dock inte tillräckliga. Vallenoch kuster tillhör i hög grad vår natur och är därtill klassade som finanaturtillgångar. Vi som bor i kustområdena vill följa upp intentionerna i denfysiska riksplaneringen så att vi kan erbjuda den rekreation som där kanupplevas i en ren och trivsam miljö, liksom vi själva vill uppleva den i våregen fasta bomiljö. Kustbygdernaslokala och frivilliga samhällsföreningar syr och arbetar på andra sätt ihoppengar för årligt återkommande städning. Man engagerar sig också personligen iarbetet med au städa upp. Nedskräpningen är emellerlid för stor för att detekonomiska ansvaret för renhållningen i de här aktuella områdena i någon högregrad skatt läggas på kommuner och ideella sammanslutningar. Nedskräpning av vattnetsker säkert inte enbart frän fritidsbåtar. den reguljärabåttrafiken är ansvarig. Vi anser alla att kusteroch skärgårdar tillhör våra nationella tillgångar. Renhållningen där bördärför i hög grad vara en för landet gemensam Jag vill, ulan att härupprepa något, understryka vad som sägs i mo- Skydd mot ned- lionen 328 saml desynpunkter som ytterligare utvecklats i mill särskilda skrapning m. m. yttrande tilljordbruksutskottets betänkande nr 43. Det är angeläget att där nämnda utredningarkommer fram snabbt och ger oss förslag som verkligen kan lösa problemen. Jag har inget annat yrkande än ulskotlels. HenHEDSTRÖM (s): Under de senasle åren har elt fiertal kampanjer genomförts molnedskräpningen i naturen. Kampanjerna har bedrivits med stöd av stat, kommuner,ideella organisationer, näringsliv och enskilda personer. Särskilt bör nämnasden riksomfattande kampanj som bedrevs under ledning avrikskommittén Håll rent. Till denna kampanj utgick statligt slöd medtotalt . Delär naturiigtvis en mycket viktig sak att nedskräpningen i naturen bekämpas. Förslalliga insatser på detta område har ett fortlöpande ansvarinom ramen för sin allmänna informationsverksamhet. Även kommunerna tordekänna sitt ansvar. Närdel gäller de avfallsfrågor som hänger samman med båiiurismen kan man utgå fränatl de också las upp i det betänkande som fritidsbåtutredningen har aviserat. Någolsärskilt initiativ frän sida i dessa frågor är inte påkallat. Jagvilt framhålla atl ulskollsbetänkandd är enhälligt. Dä har väl velat ytlerligare underslryka vilken vikt hon fäster vid dessa frågor. Jag yrkar bifall lillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. På förslag av fru tredje vice talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återstående ärendentill morgondagens sammanträde. §15 Fru tredje vice talmannen meddelade alt pä föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle inrikesutskottels betänkanden nr 25-30 uppförasfrämst bland två gånger bordlagda ärenden. §16 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ls proposition nr 188 med för slag till lag om den skattemässiga behandlingen med anledning av över gång från aktiebolag till annan förelagsform, m. m. Nr 129 § 17 Anmäldes och bordlades molionen nr 2003 av i den '"/' 'anledning av Kungl. Maj:is proposition 1974:166 med förslag lill ändringar i naturvårdslagen (1964:822) och skogsvårdslagen (1948:237), m. m. § 18 Meddelande ang.enkla frågor Meddeladesatl följande enkla frågor denna dag framställts, nämligen Nr374 i (m) lill herr justitieministern angåendeförbudet mot atl framföra cykel utan lykta: Ärslalsrådel, mol bakgrund av omfattande krilik och svårigheter all kontrolleralagens efterlevande, beredd föreslå sådan ändring i fordonskungörelsen allcykel ej behöver vara försedd med lykta vid cyk-ling pä dagen? Nr375 () lill herr kommunikationsministern angående frakining avmiljöfarliga gifter med passagerarfiygptan: - med anledning av t. ex. det olyckslillbud som häromdageninträffadepå Arlanda-del olämpligt alibi. a. miljöfarliga gifter får medtagassom fiygfrakl i passagerarplan och vilka åtgärder bör i så fall vidtagas förall ändra de nuvarande beslämmelserna? §18 Kammaren åtskildes . Förteckning över talare Nr 129 (Siffrorna avser sida i prolokollet) Herr lalmannen 3" () 109, 111, 113 Fröken () 56, 75, 79, 91, 92,97 () 109, 113 " Bergander (s) 36, 39, 40 Hen Carishamre(m) 100, 104, 105, 106 () 5, 18, 20 () 114 ,, i (s) 15, 19 Gustafssoni Säffie (c) 31 " () 110, 113, 115 " ()93, 97, 99, 103, 105, 106 () 3 " () 29 Jadestig(s) 11 () 14 Hen Karisson i (s) 70, 77, 80, 87, 89 () 32, 37, 39, 40, 45, 48, 52" (vpk) 66, 77, 78, 97, 98, 102, 104 Hen Larfors (s) 40, 48, 51,52 () 49 () 89, 91,92 (vpk) 10, 19 , tredje vice talman (fp) 21 i (vpk) 24,27, 28 " () 61, 64, 65, 76, 78, 83, 84, 96, 99 i (fp)92 () 58, 64, 65, 74, 79 Hen () 25, 28 " i (s) 80, 84, 88, 89 " (vpk) 12, 19,42,48Turesson (m) 21 i (m) 51, 52 " i (m) 84, 88, 89 " () 30Åkeriind (m) 31