prot · FX0962 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av fru tredje vice talmannen. § 1 Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 5 ianledning av propositionen 1974:1 i vad avser vissa anslag inomfinansdepartementets verksamhetsområde m. m. jämte motioner. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Omlokalisering av statlig verksamhet Maj:t hade i propositionen 1974:1 bilaga 9 underpunkten E 18 (s. 105-106) föreslagit att till Förberedelser föromlokalisering av statlig verksamhet för /75 anvisa ettförslagsanslag av I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1974:255 av m. fl. (m) vari hemställts A. att beslutade att upphäva sitt beslut ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:55 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet (rskr 1973:220), B. att hos Kungl. Maj:t hemställde om utredningav de samlade kostnaderna för och konsekvenserna i övrigt av tidigare beslutad omlokaUsering av statlig verksamhet med särskilt beaktande av vad som anförts om befolkningsutvecklingen på för del. A. att skulle avslå motionen 1974:255, B. att till Förberedelser för omlokalisering avstatlig verksamhet för /75 anvisade ett förslagsanslag av Reservation hade avgivitsbeträffande omlokalisering av statlig verksamhet av () och fruaf () som ansett att utskottet under A bort hemställa, attriksdagen i anledning av motionen 1974:255 skulle dels begära en utvärdering av effekterna avomlokaliseringsetapp 1 i enlighet med vad reservanterna anfört, dels besluta att omlokaliseringsetapp 2 inte skulleverkställas i avvaktan pä resultatet av ovanstående utvärdering. den 18 aprU 1974 Omlokalisering av statlig verksamhet den 18 aprU 1974 Omlokalisering av stadig verksamhet När det första förslaget om utflyttning avstatliga verk och myndigheter lades fram framförde moderata samlingspartiet påen rad punkter en allvarlig kritik. Vår kritik gäUde framför allt ärendets beredning, debristfälliga analyserna av de av förslaget berörda statsfunktionerna,avsaknaden av underlag för en samhäUsekonomisk bedömning av förslagets positivaoch negativa konsekvenser och bristen på hänsynstagande tUl den berördapersonalen. Önskemål om att decentralisera statlig verksamhet hadedäremot framförts från vår sida. I vårt partiprogram heter det attden önskvärda decentraliseringen av statlig verksamhet bör åstadkommas genom endecentralisering av beslut, inte av myndigheter, och av funktioner, inte avinstitutioner. TUlvägagångssättet vid det första utlokaliseringsbeslutethar ganska träffande liknats vid ett lotteri, där alla verks och myndighetersnamn skrevs på lappar som lades i en låda och med en statssekreterare som fruFortuna. Men trots våra starka betänkligheter mot formerna förutflyttningsbeslutet - och inte minst behandlingen av berörd personal viUevi inte motsätta oss förslaget, därför att vi ansåg det angeläget att dennaregionalpolitiska satsning kom i gång. Vårt ställningstagande skedde emellertidmed det uttryckliga förbehållet att biföU det förslag tUl riktlinjerför den fortsatta decentraliseringen som vi förordade. Vi krävde tillsättandeav en parlamentarisk utredning med representation för de fackligaorganisationerna samt ekonomisk expertis med uppdrag att utarbeta underlag förbedömningen av den fortsatta decentraliseringsverksamheten samt att framläggaförslag härom. Då någon parlamentarisk utredning inte kom till stånd ochdå någon utvärdering av det första utflyttningsbeslutet inte skedde var dethelt naturligt att vi sade nej tiU utflyttningsetapp 2. De negativa följdernaav det sätt pä vilket utlokaliseringen skedde började också bli alltmeruppenbara. , efter det första riksdagsbeslutet, kan detkonstateras att är ett utflyttningsområde och atttjänstemannaarbetslösheten har ökat kraftigt. utgjordeStockholms läns andel av tjänstemannaarbetslösheten . senarehade andelen ökat tUl . Framtidsutsikterna för länets arbetsmarknadär utomordentligt oroande. Medan antalet arbetstillfäUen 1970ökade med ca 50 000 i länet räknar man för med en maximalökning om 4 000-5 000 jobb. Det kommer att bli svårt, särskilt för ungdomarnaoch kvinnorna, att finna sysselsättning. Vidare kan efter de tre åren konstateras att man i de ioch för sig bristfäUiga beräkningar av utflyttningens kostnader sompresenterats vida underskattat dessa kostnader. Ett av många exempel har statens provningsanstaltlevererat. Enligt de schabloner för driftskostnadsökningar som förelåg vidbeslutet om etapp 2 borde dessa för provningsanstalten uppgå tiU ca 650 000kronor Vid detaljerade studier inom provningsanstalten har framkommitatt en flyttning tiU skulle medföra ca 14-15 miUoner kronor högredriftskostnader än vid en fortsatt förläggning i . Ett annat konkret exempel återfinns i ett tjänsteutlåtandefrån hälso-och sjukvårdsförvaltningen i , där man framhåUeratt därest statens bakteriologiska laboratorium flyttas tiU börmöjligheterna att förlägga ett nytt regionlaboratorium vid sjukhusprövas. Eller, med andra ord, flyttas SBL måste likafuUt en liknande verksamhetupprättas i . En likartad dubblering av verksamheter kommer nog attbli ett faktum på många håll. Efter de tre åren kan också konstateras att utflyttningenmedför stora personliga problem såväl för den utlokaliserade som för hans ellerhennes famiU. Det är inte för mycket sagt att tala om en personlig tragedi imånga fall. Regeringens välvilliga löfte att de som vUl stanna i barai undantagsfall skall tvingas flytta tycks inte hålla. Statens personalnämndhar stora svårigheter att placera dem som önskar stanna kvar. Av de ansökningarnämnden har mottagit har ca 2 000 kommit frän tjänstemän i deutflyttningsdrabbade verken. Av dessa har enligt uppgift inte mer än drygt 10procent kunnat hjälpas till omplacering. I den reservation som är fogad tUl utskottetsbetänkande framhåller och jag: "Före genomförandet av enandra utlokaliseringsetapp bör därför effekterna av etapp I analyseras i frågaom både kostnader och konsekvenser i övrigt. Inte minst bör därvid beaktas detvikande befolkningsunderiaget i , När resultatet av dettautredningsarbete föreligger får man ta ställning till om utlokaliseringsetapp2 bör verkställas." Detta är i huvudsak också kraven i motionen av herrLidgard m. fl. Vi vidhåller att ett bättre resultat ur såväl regionalpoUtisksom samhäUsekonomisk synpunkt bör kunna åstadkommas genom en medveten poUtik,inriktad på att delegera och decentralisera arbetsuppgifter och funktioner vidolika centrala verk. De besparingar i förhållande tiU regeringens linje somdärmed skulle kunna göras borde möjliggöra en mer aktiv näringspolitik och enmer förnuftig ekonomisk politik, ägnad att åstadkomma den regionalpolitiskabalans som alla partier eftersträvar. Jag ber härmed att få yrka bifall till reservationen. Omlokalisering av statlig verksamhet Idetta anförande instämde (). HerrFAGERLUND (s): Det här är ett ärende som har diskuteratsmånga gånger , då en reservation om uppskov med beslutet, avungefär samma lydelse som den nu aktuella, förelåg. Visserligen fanns också enledamot från med på den reservationen, och har ingenfolkpartist skrivit på reservationen utan den har endast avgivits av ledamöterfrån moderata samlingspartiet. Det kanske inte är nödvändigt att jag upprepar vad jagsade 1973, eftersom jag inte kan tillföra debatten någonting nytt. den 18 aprU 1974 Omlokalisering av statlig verksamhet ingenoartighet mot fru att jag inte bemöter aUt hon sade. Jag är övertygadom att hon med sin ambition har läst in det här ärendet så att hon vet hur vibehandlade frågan . Låt mig dock understryka att jag inte tycker att henneshistorieskrivning, där hon talar om lotteri o. d., stämmer med den behandlingdet här ärendet fått i utskott och kammare. Det är riktigt att moderatasamUngspartiet redan vid första utlokaliseringen hade en mängd betänkligheteroch reservationer. Men låt mig påpeka att beslutet om den förstautlokaliseringen fattades med 298 röster mot 27. Redan då var det klart - detstod både i propositionen och i utskottsbetänkandet att en ny utlokaliseringskulle föUa. Det kan vara sant att det råder stor arbetslöshet inomtjänstemannasektorn i . Men då skall man också komma ihåg atttiänstemannasektorn i är så mycket större än på någon annan ort ilandet. När det gäller uppskovslinjen vUl jag dock upprepa ettargument som jag framförde , och det är att det måste vara bättre attvara övertygad om att det blir en ny utlokalisering än att stå under utredning.Något av detta resonemang refereras på s. 3 i betänkandet. Det måste varabättre för personal och för aUa berörda att veta hur det kommer att bli så kan planera . Jag har vid tidigare tillfällen från denna talarstolunderstrukit att det naturligtvis uppstår personliga problem vid en flyttning.Det gör det om man flyttar från till och t. o. m. om mankanske bara flyttar några mU inom det egna länet - det är aUtid fråga om ettuppbrott. Jag tycker emellertid att statens personalnämnd försöker klara dessaproblem på bästa möjliga sätt. Att man kanske inte har lyckats omplacera allakan också bero på att många inte kan bestämma sig och inte tar erbjudna jobb,enligt vad vi har fått oss föredraget i utskottet vid fjolårets behandling avärendet. Min uppfattning är att ett uppskov skulle vara tillnackdel för personalen. Då vet man inte om man blir utflyttad eller inte. Ettbeslut nu är bättre än en lång ovisshet. Med detta,fru talman, yrkar jag bifall tiU utskottets hemstäUan. () kort genmäle: Jag uppskattar vänligaförmodan att jag har läst fjolårets debattprotokoll. Det har jag mycket riktigtgjort, men jag tyckte att de moderata argumenten var väl värda att upprepa. Jag skall inte heller förlänga debatten. Låt mig dockpåpeka att det har hänt en del . a. har denförsämrade utvecklingen för framträtt mycket tydligare, ochjag kan kanske få citera vad landshövding sade i ett tal ;"Vi måste få fler arbetstUlfällen inom den offentliga sektorn, för delångtidsutbildade och för de kvinnor som söker sig ut på arbetsmarknaden. "Han sade också; "Det måste ske en omprövning av den restriktiva politiksom förs, när det gäUer tillkomsten av nya arbetstillfäUen i offentligverksamhet i . Detta är den absolut viktigastepunkten." Dessutom, , har det tUlkommit ytterligare ensak, och det är regeringens proposition om lokalisering av industriverket. Detär kanske en smula ologiskt att regeringen nu föreslår en lokalisering tiUStockholmsregionen, och man gör det också med hänvisning tUl länsstyrelsensuttalande i frågan. Jag kan förstå boråsborna om de undrar litet över att dekan få statens provningsanstalt och SIFU men inte statens industriverk. den 18 aprU 1974 Omlokalisering av statlig verksamhet () kort genmäle: Låt mig först säga att den landshövding sominte slår vakt om sitt eget län skulle vara en dålig landshövding, så detuttalandet tycker jag är fullt naturligt. När det gäUer industriverket fanns det redan i den förstapropositionen en uppräkning av vissa verk som man absolut inte kan flytta utfrån på grund av deras centrala betydelse. Vi behöver inte diskuteraindustriverket , men själv tycker jag att det är ganska klart att det äromöjligt att flytta ut sådana verk som arbetsmarknadsverket, kommerskollegium,pris- och kartellnämnden m. fl. Det har heller inte varit meningen. Viskall hålla i minnet att av dem som är sysselsatta i offentlig verksamhet inomStockholmsområdet är det som har berörts av de utflyttningarsom är beslutade. När det gäUer Stockholmsarbetsmarknad sade utskottet att man inte kunde utarma den industriellaverksamheten i ytterligare. Utskottet sade också att detinte skuUe bli några större utflyttningar utan att detta var sista gången. Närdet gäller arbetsmarknad tror jag att det är på industrisektorn manbehöver ha de flesta sysselsättningstillfällena. arbetsmarknad haren större differentiering av arbetsplatser än man har på de flesta andra orteri . HerrNYGREN (s): Jag vUl inledningsvis uttala min stora glädjeöver det avsnitt i inrikesutskottets betänkande nr 5 som berör frågan omskogshögskolans omlokalisering tUl . Utskottet har med sittställningstagande stillat den mycket stora oro som utskottets värderadeordförande i och ytterligare tre av kammarens ledamöteråstadkom i med motionen 1141 till årets riksdag. Ingen omlokalisering av de många som år 1970fick förslag om från delegationen för lokalisering av statlig verksamhet harföranlett så många aktiviteter som förslaget om att flytta skogshögskolan tillUmeå. uttalade inrikesutskottet att man fann de regionalpolitiskaskälen för en flyttning av skolan till väga mycket tungt. Man underströkden betydelse som skolans placering i skulle få för det unga norrländskauniversitetet. En kraftig utskottsmajoritet stäUde sig bakom regeringensförslag. Utskottets folkpartister och moderater reserverade sig den gången. föUde med stor majoritet utskottets förslag. , tiU riksdag, förelåg en motionfrån jordbruksutskottets dåvarande ordförande i Skegrie och ettantal 7 protokoll 1974. den 18 aprU 1974 Omlokalisering av stadig verksamhet andracenterpartister, där man krävde att förläggningen av skogshögskolan till UmeåskuUe omprövas. avslog också den motionen. fick så skolans styrelse i uppdrag avKungl. Maj;t att förbereda en omlokalisering av skolan till . Drygt tiomånader senare fastställde Kungl. Maj:t en lokalplanering som innebar enpersonal för skolans Umeåenhet på 235 personer. Därmed trodde såväl kommunalnämnden som universitetsfolkoch övriga berörda i att saken var klar. Man började planeringen för ettså gott mottagande av skolan som möjligt. Det var mitt uppe i det planeringsarbetet som motionen1141 kom som en ny påminnelse om attmotståndarna mot som lokaliseringsort inte hade givit upp. Att det bakommotionen stod starka krafter fick många av ledamöter erfara genomuppvaktningar och otaliga skrivelser. Alla hade ett gemensamt: man stapladeargument på argument mot och regeringens beslut att förlägga skolantill . Avståndsargumentet var ett av de mest använda. Att Umeåflygledes ligger på 50 minuters avstånd från borde man kanske haftmed i bilden. Få utlokaliseringsorter har så många och så snabba förbindelsertill och från huvudstaden som . verkställande direktör oroadesför följderna av en splittrad skogshögskola. Men han kom aldrig på att enlösning på det problemet vore att flytta hela skolans verksamhet tUl . Det beslut som nu om som jag hoppasmed mycket stor majoritet skaU fatta med anledning av inrikesutskottetsbetänkande nr 5 innebär att beslut om att skolansförläggningsort skaU vara nu befästes med ett tredje riksdagsbeslut. Fåavgöranden torde vara så grundligt klubbade i kammaren. Därmed hoppas jag attattackerna mot lokaliseringen tUl skall upphöra. Vad kommun ochledningen för nu behöver är planeringsro för en mycketvälkommen omlokalisering. Jag hoppas att merparten avskogshögskolans utbildning - tre av fyra utbUdningsår - skall ske i . Ditskall då också enligt Kungl. Maj:ts beslut flyttas avdelningarnaför skogstaxering, skogsindelning, skogsekonomi, skogsskötsel, skogsproduktion,skogsföryngring samt delar av avdelningarna för skogsbotanik och skogsgenetik. Jag är övertygad om att den verksamheten skallkunna drivas med framgång i . För det norrländska delinnebär det en mycket välkommen injektion. För i stort är det enmycket viktig regionalpoUtisk satsning. Jag ber, fru talman, att få instämma iyrkandet om bifall till inrikesutskottets hemställan. HerrLINDKVIST (s): När biföll regeringensförslag om en andra utflyttningsetapp av statliga institutioner och myndigheterfrån var jag en av de tre socialdemokrater i kammaren somröstade mot förslaget. för beslutet om en andra utflyttningsetappstod det helt klart att beslut tillkom i en tidsperioddå kännetecknades av en avflyttnings-trend, omfattande bådeföretag och invånare. De förutsättningar som låg tiU grund för beslutetom utlokalisering av statlig verksamhet från hade på kort tidkraftigt förändrats. De skäl som anfördes emot en andrautflyttningsetapp har förstärkas. Den uppkomna snedbalansen i fråga om endifferentierad sysselsättning i med en fortsatt avtagandeverksamhet inom tillverkningsindustrin bedöms som alltmer besvärande. Inrikesutskottetär visserligen så vänligt att man i betänkandet uttalar, att det inte ärönskvärt att industrisysselsättningen fortsätter att minska i . Det ären vänlig klapp på kinden, men den ger inga nya jobb inomtillverkningsindustrin i . Vi som bor och arbetar i får vara nöjdamed att statsmakterna inte anser att en tredje utflyttningsetapp är nödvändig.I och med att den andra utflyttningsetappen verkställs vågar vi hoppas atthuggsexan på utflyttningsbara statliga verksamheter i äravslutad. När det gäUer sådana här ting får man emellertid vara försiktig isina förhoppningar. Vi Stockholmsriksdagsmän träffar alltjämt på bådedecentraliseringsentusiaster och ledamöter av som inte har kunnatservera sin hembygd ett statligt företag, utlokaliserat från . Detkan, fru talman, vara lämpligt att uttala sin sympati för de många ledamötersom trots allt bär denna motgång med en viss värdighet. I den kommande voteringen kommer jag att lägga ned minröst. Det beror inte på en ändrad inställning i sakfrågan utan på detförhållandet att det i de kommuner som får överta de statliga verksamheternapågår en planering och projektering av omfattande ekonomisk karaktär. En röstpå reservationen uppfattar jag själv såsom en meningslös demonstration, sominte tjänar något sakligt syfte. I ett något förlängt perspektiv tror jagemeUertid att en framtida regering naturligtvis hoppas jag ensocialdemokratisk sådan ånyo kommer att samordna de statliga verksamheternatill huvudstadsområdet. Jag tror att det av rationella, ekonomiska ochsamordningsmässiga skäl framöver kommer att bli nödvändigt att ta hem de nuutlokaliserade statliga verksamheterna tUl . Vad det kommeratt kosta får vi se vid det tillfället. den 18 aprU 1974 Omlokalisering av statlig verksamhet Överläggningenvar härmed slutad. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av och fru , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fru af Ugglasbegärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition:. Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 3 mom. A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av och fru Nr 62 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens To sdaupn den ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 18 nril1974 rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. -------------------- - röstning gav föUande resultat: Anslagtill länssty- j _ 253 m. jvjgj _ 5 j M o m. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. § 2 Föredrogs betänkanden Nr 8 i anledning av propositionen 1974:31' med förslagtill lag om ' ändring i utlänningslagen (1954:193) och i lagen (1972:650) omrätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrarejämte motion Nr 9 i anledning av propositionen 1974:85 angåendeutgifter inom verksamhetsområde på tilläggsstatIII tUl riksstaten för /74 Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 3 Anslag till länsstyrelserna m. m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av propositionen 1974:1 i vad avser vissa anslagför /75 inom kommundepartementets verksamhetsområde jämtemotioner I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. i (c): I motionen 1168, som behandlas icivilutskottets betänkande nr 17, har och jag begärt att enbiträdande hemkonsulent skaU tillsättas i län. Som skäl för vårbegäran har vi anfört att vårt län med sina ca 268 000 invånare och 13 kommunerär väl motiverat för att erhålla ytterligare en hemkonsulentriänst. Län medungefär lika stor folkmängd har redan nu två hemkonsulenter. Såvällänsstyrelsen som har insett detta behov och har också förordatytterligare en sådan tjänst i länet. Det förhåller sig ju numera så att hemkonsulenternasarbetsuppgifter 100 har ökat i takt med konsumenternasstörre behov av objektiv upplysning om devaror som marknaden har att erbjuda. Här har en väsentlig breddning avverksamheten ägt rum, och den omfattar stora och mångskiftande ämnesområden.Konsumentens rätt tiU information, när nya lagar på konsumentområdet träder ikraft, tar tid och krafter i anspråk i ökad utsträckning. Vidare krävs det enmycket stor arbetsinsats från hemkonsulenternas sida i samband med utbyggnadenav den kommunala konsumentverksamheten, som vi alla hoppas så mycket av. Utskottet understryker starkt vikten av denkonsumentpolitiska verksamheten på olika nivåer, och det är bra, men utskottethar ändå inte biträtt det förslag som vi motionärer lagt fram. Det har awisatsunder hänvisning tUl att man inom börjat närmare studera ochutvärdera den kommunalt bedrivna konsumentverksamheten. Vid denna utredningkommer enligt utskottets skrivning också inriktningen av de regionalt placeradehemkonsulenternas arbete att ägnas uppmärksamhet och därmed också fördelningenav arbetsuppgifterna meUan den regionala och den lokalakonsumentorganisationen. Jag vUl gärna tillstyrka att det utredningsarbete somalltså nu äger rum inom på grundval av vunnaerfarenheter avvaktas. Det kommer säkert att ge mycket värdefulla upplysningar.Men jag vUl också påpeka att detta utredningsarbete måste påskyndas. Det ärnämligen mycket svårt för de län, däribland mitt eget, som har endast enhemkonsulent, att tUlfredsstäUande klara av uppgifterna på det allt viktigarekonsumentupplysningsområdet. Det är alltså helt nödvändigt att ettutredningsförslag kommer . Det krävs i första hand förkonsumenternas skuU men också för hemkonsulenternas, särskilt i de län därhittills endast en sådan tjänst står tUl förfogande. Med tillägg av dessa synpunkter yrkar jagbifall tUl vad civUutskottet hemställt i betänkandet nr 17. Anslag till länsstyrelserna m. m. HerrTORWALD (c): Jag tänker något kommentera vad civUutskotteti sitt betänkande nr 17 har anfört under punkten 4, Beredskap föroUe-bekämpning tUl havs m. m. Jag vill först uttrycka min tillfredsställelse över attutskottet så seriöst har behandlat och min motion nr 577beträffande vissa problem i samband med oUebekämpning tUl havs. måstejag med förvåning notera vad utskottet anför på s. 7: "Högsjölänsor har enligt vad utskottet erfarit förstunder blivit tiUgängliga på den internationella marknaden. Denförsta operativa högsjölänsan levererades tUl ochytterligare länsor har anskaffats ." Jag utgår ifrån att utskottet fått dessa upplysningar frångränschef , som är den i ansvarige för dessaarbetsuppgifter. Jag tycker då att det kan vara anledning att ställa dennauppgift mot en uppgift som han lämnade i en TV-intervju den 29 oktober 1970.Han sade då: "räknar man med att ha det har vi på deninternationella arenan - länsor som har betydande kapacitet. Jag kan ta ettexempel, en amerikansk länsa med 3/4 meters fribord och 1,7 metersdjupgående." den 18 aprU 1974 Anslag till länsstyrelserna m. m. 1970, , anser alltså den för oljeskyddetansvarige att det finns tillgång på amerikanska länsor med nyssnämnd kapacitet,men vid utskottsutfrågningen säger han att först har sådanalänsor blivit tillgängliga på den internationella marknaden. Detta i sin turuppenbarligen för att förklara varför den målsättning som redovisade1972, att man skuUe ha 16 000 m högsjölänsor tillgängliga vid halvårsskiftet1974, ändrades tUl att man bara räknade med att ha 1 900 mhögsjölänsor tUl förfogande . Vadan denna fantastisktförändrade målsättning? Det kan möjligen vara sant att det har varit ont om länsorpå den internationella marknaden, men mig veterligt fanns redan för cirka tvåår sedan en svensktillverkad högsjölänsa som av någon anledning ickeintresserade sig för att prova i praktisk drift tUl sjöss. Jag har inte lyckatsfå reda på att de utländska länsor, som har köpts, har prövats ipraktisk drift. Däremot lär en del ha sjunkit vid användning nere i .