prot · FX09117 · 1974-12-31 00:00:00 — Resten av aktierna ägs av , alltså en av de många organisationer som befinner siginom den betydande socialdemokratiska intressesfliren av företag.Regeringspartiet har alltså helt kontrollen över ett dominerande företag i denhär känsliga branschen. Delkan inte vara en lämplig lingens ordning alt omfattande dataregister på dellasätt ligger i händerna på ett enda politiskt parti. Risk finns för all de kanmissbrukas och användas på ett sätt som är stötande för de enskildamänniskornas integritet. Socialdemokraterna brukar i alla andra sammanhang intaen mycket reserverad attityd till reklam i skilda former, men när det gällerden så ofta kritiserade direktreklamen går man i spetsen och bygger upp enverksamhet som i själva verket innebär en möjlighet lill mycket omfattandepåverkan av de enskilda människorna. Dessutomförhåller det sig på det sättet alt endast ett stort och rikt parti harförutsättningar alt bygga upp en direktreklamkapacilet som systematiskt kanpåverka människorna. Socialdemokraterna är förvisso det svenska politiskalivets storfinans. Man har enorma ekonomiska resurser lill sittförfogande. Jag har i andra sammanhang, bl. a. som ordförande i ett politisktungdomsförbund, ägnat mig åt alt försöka kartlägga de ekonomiska resurser som stårlill socialdemokratins förfogande. Det har inte varit särskilt lätt. Viljantill insyn och öppenhet, inte minst hos och dess förbund,har inte varit överdrivet stor när det har gällt della kartläggningsarbete.Faktum kvarstår emellertid att här finns stora ekonomiska resurser som bl. a.används till att bygga upp direktreklamföretag som är databaserade. Del finns därför all anledning för alt uttala tveksamhetinför den situation som vi har. Del finns anledning alt göra delullalandet med tanke på den eventuella framlida utveckling som vi i värsta fallkan få. Del är verkligen ingen bra situation när ett enda parti har kontrollenöver ett marknadsledande förelag på det sätt som är fallel. Resultatet blirlätt stora fördelar gentemot andra partier. Jagber att få yrka bifall lill den reservation som är fogad lill konstitutionsutskottetsbetänkande. i (s): Del var enighet om utskottets avslag på den motion somframställdes i detta ärende, och den enigheten är lika stor den här gången.Herr har haft lika litet framgång som i fiol medatt få utskottet att besluta au politiskt parti ej tilläts inneha ägarintresseni direklreklamföretag. Även de borgerliga reservanterna har två år i radslagit fast principen alt av tradition avstått från åtgärder sominnebär lagstiftning om politiska organisationers verksamhet. Vadsom har uttryckts i reservationen och reservationen i fiol ärbetänkligheter inför utvecklingen. Lät mig då ta upp de argument som här försfram. Mantalar om risken för integritetskränkningar. Jag vill påminna om alt dettaföretag - som kallar dominerande på marknaden, men som i självaverket motsvarar ungefär 15 96 av marknaden - är underställt samma lagstiftningsom andra företag. Det är alltså underkastat dalainspektionens kontroll. Sedanär det en annan sak som måhända bör observera, nämligen attDirekius inte äger adressregister över enskilda personer. Det finns endast tvåinköpskällor för sådana, och det är och ett förelag som heterDatema och som ägs av . Men gentemot privata bolags innehav avregister av det här slaget hyser tydligen de borgerliga inte någrabetänkligheter. Jag är förvånad över att man tydligen bakom motionen ochreservationen upplever en särskilt skeptisk inställning till politiska partiersom ägare och till deras vilja all följa gällande lagstiftning. Jag finnerdetta mycket anmärkningsvärt. Direkiusär alltså underkastat datainspektionens kontroll. Alla företag inom den härbranschen har samma situation beträffande personregister. De har alltsåtillgång till samma inköpskällor. Sedankommer vi in på del myckel intressanta resonemang som här förde ommakten över opinionsmedlen. Han gör socialdemokratins ägarinnehav i Direkiustill ett stort demokratiskt problem. I motionen liksom här i anförandena målarman upp spöket av del slenrika socialdemokratiska partiet som alltså håller påatt skaffa sig ett otillbörligt infiytande över opinionsbildningen i detsvenska samhället. Detta sägs om en verksamhet som lill en tiondel består avförsäljning av adresser. Den direkta tjänst som kan hänföras till personligtriktad reklam omfattar av försändelser som distribueras av Direkius.Merparten av verksamheten beslår av skötsel av kunder, adressregister,utsändning av fakturor för företag och organisationer, hantering avhyresanvisningar, paketering av kursmaterial osv. Mendå nu politiska partier anses så farliga i detta sammanhang, varför är då inteherr i konsekvent och verkar för att man skall uttalabetänkligheter mot att politiska partier äger tidningar? Även i tidningar kandet förekomma en påträngande information. Får jag fråga , som är såstarkt betänksam mot Direkius och ett politiskt Politisktpartis ägarintressen i direktreklamföretag JO protokoll 1974. Politisktpartis ägarintressen i direktreklamföretag partis engagemang i ettenda förelag inom ett område där det råder konkurrens, om han hyser sammabetänkligheter mot att politiska partier eller folkrörelseorganisalioner medpolitisk anknytning äger tidningar. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. HerrNORDIN (c): Jag tror att man skall ge i det berömmet atthan inte har gjort särskilt mycket reklam för det företag som hans parti äger.Av hans beskrivning av de tjänster som detta förelag kan erbjuda verkar del somom del skulle vara lill ringa nytta att anlita det. Men sanningen är nogbetydligt allvarligare än vad vill påskina. Jagvill bara slå fast en sak, eftersom tycks tro all vi är specielltkritiska mot just del här förelaget. Från är vi över huvud tagetkritiska mot förelagskoncenlration. Vi är lika kritiska mot Johnsonkoncernensom mot Direkius. Här får vi dra alla över en kam. Men det är specielltkänsligt om ett politiskt parti uppträder på den här marknaden. Del är dettasom vi vill slå fast med det här uttalandel. i (m): i försöker dra en parallell med situationen påtidningsmarknaden. Det är en fullkomligt ohållbar jämförelse. Man bestämmersjälv om man vill köpa eller prenumerera på tidningar. Men det är just det maninte gör, , när del gäller direktreklam. Den hamnar i brevlådanantingen man vill eller inte. Därför är jämförelsen med tidningarna totaltmeningslös i della sammanhang. Sedankan man naturligtvis diskutera i vilken utsträckning Direkius ärmarknadsledande. 1 del reklamcirkulär som Direkius själv sände ut efter det attdet socialdemokratiska partiet hade tagit över företaget säger man i förstastycket alt just Direkius efter sammanslagningen med är''landets största och marknadsledande företag". Man slår sig för bröstetoch säger att man har "en nyupplagd databank om 1 000 målgrupper och 500000 adresser över privata och offentliga sektorn i svenska näringslivet".Sä erbjuder man en lång rad tjänster av direklreklamkarakiär. Jag tycker all det är något av inkonsekvens när man frånsocialdemokratiskt håll i vissa sammanhang går ut och slår hårt mot olikagrupper av reklamföretag, medan kritiken plötsligt tystnar när det gällerförelag där man själv råkar ha ett hell dominerande ägarintresse. Då ärreklamen plötsligt inte längre någonting som man skall undvika, någonting somleder till onödig konsumtion osv. Nej, då skickar man ut långa broschyrer därman talar om sin stora effektivitet. Det är just della, herr talman, som i delhär sammanhanget är en myckel märklig inkonsekvens. i (s); Direktreklamen är ju underställd datainspektionen och datainspektionenkan hindra reklam som innebär integritetskränkning. Statsmakterna har alltsågenom inspektionen skapat förutsättningar för en restriktiv bedömning. Delgäller alla företag. Företrädarnaför och gör reklam för Direkius. All righi, del är säkertett framgångsrikt företag inom sin bransch, men del har inte alls den ställningsom påstår. Om vi jämför tillgången lill adressregister harDirekius tillgång lill 500 000 adresser - det gäller näringslivet och inteenskilda personers hemadresser - medan däremot det privata företagel Datema hartillgång till 8 miljoner adresser och har möjlighet alt betjäna moderatasamlingspartiet och alla dem som vill ha del av ett selekterat urval.Naturligtvis under kontroll från datainspektionen, på det sätt som harbestämts i det här huset. Jagvill återgå lill frågan om makten över opinionsmedlen. kan intekomma så lätt undan. Han ansåg alt det socialdemokratiska partiet på grund avden här dominerande ställningen fick ett bättre läge än de övriga politiskapartierna när det gällde att påverka opinionen. Då frågade jag honom, eftersomhan inte riktar någon kritik mot privata bolag när del gäller direktreklam menen moderat motionär vill förbjuda politiska partier alt verka på detta område,om han vill föra samma resonemang när del gäller tidningar och svaret blev -så får jag väl tolka det - nej. Så långt ville inte reservanternas företrädaresträcka sig i sin syn på maklen över opinionsmedlen. Han låter alltsåsocialdemokraterna och behålla sina tidningar. Tack för det! Men låtoss då se på några siffror. fanns 45 organisationsägda tidningar, avdem var mellan 20 och 25 socialdemokratiska och 16 borgerliga. Kan man därav,på samma sätt som resonerar om direktreklamen, dra den slutsatsenatt socialdemokratin har ett övertag i fråga om opinionsbildningen? Ser man påmassmedier i verkligheten finner man att det , fanns 82privatägda tidningar. Ingen av dem betecknade sig som socialdemokratisk. 57angav sig som företrädare för olika borgerliga politiska partier och 25 var ejparlibetecknade, dvs. De 81 privatägda tidningarna hade enupplaga på 3 143 800 exemplar mot de organisationsägda tidningarnas 1 146 300.Märk väl att det bland de senare finns flera borgerliga tidningar. Detta sägernågot annat än motionen om vem som har makten över opinionsmedlen. Mendet finns inte en rad som tyder på någon betänklighet över den utvecklingen ireservationen som jag, liksom , betecknar som en okyn-nesreservationulan sakligt underlag. Politisktpartis ägarintressen i direktreklamföretag i (m): Enligt i är det inte särskilt farligt medDirekius' marknadsledande ställning. Det skulle i själva verket finnas en radandra företag med långt slörre resurser på del här området. Men, herrSvensson, då ljuger reklamen. Då ljuger Direkius, för Politisktpartis ägarintressen i direktreklamföretag enligt det papper som jagläste upp är Direkius, som lill 100 procenl kontrolleras avdel socialdemokratiska partiet, störst och marknadsledande här i landet. Manfår väl från socialdemokratiskt håll se till att inte kasta sten när man sitteri glashus. Sedangör ett stort nummer av att Direkius står under kontroll avdatainspektionen och följer gällande regler. Fattas bara annat! Skulle ettsocialdemokratiskt företag ha någon sort undantagsställning på del här området?Naturligtvis inte! Alt Direkius följer gällande bestämmelser är inget argumenti den här debatten. Jagvill upprepa, herr talman, att man inte kan göra någon jämförelse medtidningar. Man kan själv avgöra om man vill köpa tidningar eller inte, man kansjälv bestämma om man vill prenumerera på dem. Del kan man däremot inte göramed direktreklam. Det är just det som ligger i direktreklamens natur all dentränger sig på människor som kanske för hela sitt liv vill slippa den. Så ärdirektreklamens natur. Vadvi här kritiserar är emellertid att ett stort politiskt parti håller på allbygga upp en dominerande ställning på det enda område inom reklamseklorn som är stall i stark expansion. Dessutom,herr talman, vill jag understryka att de siffror som lämnade omden socialdemokratiska pressen inte är relevanta. undvekuppenbariigen att räkna in den mycket betydelsefulla fackföreningspressen, somsocialdemokraterna har tillgång lill och där del finns stora upplagor. i (s): Jag märker att i är så angelägen om attföra debatten omkring de centrala frågorna, som berör maklen överopinionsmedlen. Men i sitt första anförande uttalade han oro översocialdemokratins överläge i dessa frågor, och i motionen sägs del alt del ärsannolikt alt endast ett mycket stort parti har resurser att systematisktpåverka medborgarna. Då undrar jag om inte det förhållandel att avden samlade dagslidningsupplagan stöder borgerlig politik innebär att manhar ett starkt inflytande över opinionsbildningen och att man i sin hand harmedel att myckel starkt påverka människorna. Deuppgifter jag lämnade här har inte tagits från någon reklamfolder, utan det äruppgifter som ell ansvarigt utskott har skaffat in. De uppgifterna säger attDirekius i sin omsättning har av marknaden. 1 fråga om vadsom är mest problematiskt när det gäller personliga adressregister vill jagsäga all det är Datema som förfogar över dessa register. Där är alltsåDirekius' situation densamma soni andra förelags inom branschen, Direktus fårnämligen köpa in uppgifter från detta företag. Här finns ingen möjlighet förett politiskt parti att missbruka någon makt. Jagvill också erinra om att det finns andra direktreklamföretag medstyrelseledamöter exempelvis från . ser inte del på något sättdiskriminerande för dem som verkar inom det området. Depolitiska partierna skall inte diskrimineras, och man skall inte tro att justde politiska partierna kommer alt sabotera den lag om integritetsskydd somriksdagen har stiftat. De är naturiigtvis måna om att lojalt rätta sig efterden lagstiftningen. Det innebär också att medborgarna inte är tvingade att taemot vilken påträngande information som helst. Lagstiftningens regler ochriksdagens organ för det ändamålet, datainspektionen, ser till alt ingetobehörigt sker - och vi i har själva dragit upp ramarna. Politisktpartis ägarintressen i direktreklamföretag HerrBJÖRCK i (m): i beskyller mig för att inte vilja diskuterade centrala frågorna när del gäller opinionsbildningen. Om debatten hamnat påsned, så beror det i stor utslräckning pä att inte diskuterar vadutskottets belänkande egentligen handlar om, nämligen ett uttalande i fråganhuruvida det är lämpligt att ell politiskt parti dominerar ägandet av ettdirektreklamförelag. I stället har ägnat sig ål en lång litaniaom den socialdemokratiska pressens problem - problem som i stor utslräckning ärsjälvförvållade - men del är inte det debatten gäller . Pressfrågorna kanvi ta upp vid ett annat tillfälle. Till slut: Om Direktus, som vill göra gällande, intealls ärså marknadsledande och stort, då är ju Direktus' reklam, som tillställskunderna, ett fall för konsumentombudsmannen. HerrSVENSSON i (s): Uppgifterna om Direktus' marknadssituation lämnades vid den föregåendedebatten i detta ärende och har även lämnats i utskottet, men detta hartydligen inte nätt fram till . I andra avseenden rättades herrCarlshamres motion innan den väcktes på nytt av 1974, ochdet är jag glad över, men bör väl också lära sig det här, och nästagång vi skall debattera saken kanske han inte kommer med missvisande uppgifter. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill all kammarenbifaller hemställan i belänkandet nr 52 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Vidonirösining genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angåenderesultatet, varför votering med omröstningsapparai verkställdes. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 145 Nej - 143 () anmälde att han avsett att röstanej men av misstag nedtryckt ja-knappen. §6 Meddelande ang. plena HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Avsiktenär all vid dagens sammanträde slutföra behandlingen av alla påföredragningslistan upptagna ärenden. Sammanträdet , fredagen den 8november, blir därför ell bordläggningsplenum och tar sin början . Avsiktenär att de enkla frågor som inte medhanns skall besvaras vid delbordläggningsplenum som anordnas . §7 Föredrogs konstilutionsulskoltets belänkande nr 53 med anledning av motion omslopande av sekretesskyddet för handlingar i besvärsmål rörande reklamskatt. §8 Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti Föredrogs konstilulionsulskoitels belänkande nr 54med anledning av motion om förbud mot kollektivanslutning lill politiskt parti. I della belänkande behandlades molionen 1974:927 avherr m. fl. (m) vari hemsiällis att skulle hos Kungl. Maj:tanhålla om lagstiftning med förbud mot kollektivanslutning till politiskapartier. Utskottet hemställdeatt skulle avslå motionen 1974:927. 1)av herrar i (m) och i (m) som ansett alt utskottelbort hemställa, attriksdagen med bifall till molionen 1974:927 hos Kungl, Maj:l skulle anhålla omlagstiftning med förbud mot kollektivanslutning till politiska partier, 2) av herrar (). Fiskesjö (c), Jonnergård (c),() och 117 (c) som ansett att utskoliets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna den angiven lydelse, 3)av (vpk) som ansett all utskottets yttrande i viss del skulle haav reservanten angiven lydelse. HerrBOO (c): I en demokrati är det en fråga av grundläggande betydelse att allamedborgare ges en möjlighet att vara med och forma samhället. Ju bättreförutsättningar härför, desto vitalare demokrati med åtföljande intresse ochansvar från den enskilde. Del måste därför vara angeläget alt alltid strävaefter att förbättra möjligheterna till politiskt engagemang. I detta avseende utgörsjälvfallet de politiska partierna hörnpelare. 1partierna - bakom deras program - sluter människor upp allteftersom de känneralt just det parti som de väljer bäst motsvarar de egna förväntningarna om hursamhället skall formas, hur deras vardag skall gestallas i avseende påsysselsäilning, miljö och trygghet. I och över de politiska partierna skallidéuppfaltningar kanaliseras och vid allmänna val ställas under prövning. Delär självfallet angeläget all så många som möjligt sluter upp som medlemmar ipartierna och också verkar aktivt i dessa. Men vid ställningstagandet tillpartianslutning är det en viktig princip som måsle komma lill ullryck:Medlemskapet i ett politiskt parti måste alltid få bestämmas av individensjälv genom egen aktiv handling. Detär mot denna grundläggande princip som det nuvarande systemet medkollektivanslutning av medlemmar till det socialdemokratiska partiet strider. Dennaprincipfråga har varit föremål för kontinuerliga diskussioner ochställningstaganden icke minst här i . har för sin del -bl. a. genom partimoiion - tagit upp frågan om förbättrat skydd förmedborgarnas politiska integritet. I skilda sammanhang har vi återkommit tillfrågan om kollekliv anslutning till politiskt parti. Genomatt politik legal rätt i de mänga stora grundläggande frågorna -miljö, decentralisering av resurser och makt, trygghet, familjepolitik m. m.-har partiet under 1960-och 1970-lalen fälten ständigt ökad andel väljare vidvalen. Medlemmarna i valmanskår är lill myckel slor del fackligtanslutna och aktiva. Detta gör att vi i partiet har ett ökat tryckpå oss när del gäller att arbeta för all kollektivanslutningen lill politisktparti tvingas att upphöra. Debattengenom åren visar all en ökad olust mot kollektivanslutningen kan märkas även isocialdemokratiska kretsar. Tidningar med socialdemokratisk anknytning harvarit kritiska och enskilda socialdemokrater känner sig alltmer besvärade. Ettåterkommande försvar för kollektivanslutningen har varit att del finnsreservationsrätt. Denna "befrielseform" har många allvarliga bris- Förbud motkollektivanslutning till politiskt parti Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti Hur skall t. ex.människornas politiska integritet kunna skyddas om de tvingas begära befrielsefrån ett politiskt parti som de inte vill tillhöra? Lika viktigt som del är allmänniskorna är aktiva och lar politisk ställning vid de allmänna valen, likaviktigt är det att skydda valhemligheten vid valtillfället.Kollektivanslutningen, även med den därtill fogade reservationsrätten, är ett allvarligtavsteg från denna princip. Frånsocialdemokratiskt håll har ofta förts fram den meningen att ett avvecklande avkollektivanslutningen till politiskt parti skulle vara ett ingrepp ifackföreningsrörelsens suveräna rätt att själv bestämma. Ett sådant resonemangär självfallet i grunden felaktigt. Vad vi vill och föreslår är att depolitiska partierna inte skall registrera andra som medlemmar än de människorsom själva begär inträde i partiet. För fackföreningsrörelsen måste det varaen självklar frihet och rättighet att bedöma kontakter, samarbete och t. o. m.ekonomiskt stöd till politiska partier för att nå sina syften. Men det måstevara en klar gräns mellan politiskt respektive fackligt medlemskap. Detär för mig angeläget att i detta sammanhang starkt poängtera den fackligarörelsens myckel betydelsefulla roll i vårt samhälle. Del bör vara självklartalt varje arbetstagare skall vara ansluten lill facklig organisation.Uppgifterna för den fackliga verksamheten ökar också. 1 delta avseende vill jagbara nämna de ständigt större frågorna om arbetsmiljö och företagsdemokrati. Fackföreningarnaoch övriga arbetsmarknadsorganisationer har betytt mycket för alt bevarakonslrukliviteten pä arbetsmarknaden. Del måsle vara ell samhällets intresseall på allt sätt underlätta för organisationer - icke minst på det fackligaområdet - att självständigt och med god anklang bland människor verka enligtsina intentioner och program. Det är i den positiva andan vi från villverka för alt kollektivanslutning lill politiskt parti skall upphöra. Nusom har vi i liksom valt att gå fram den vägen attrekommendera de politiska partierna - i det här fallel det socialdemokratiskapartiet - att själva besluta att inte registrera andra som medlemmar än de somindividuellt sökt inträde i partiet. Vi vill understryka denna princip, och vivill med vårt ställningslagande inte gå så långt som lill lagstiftningbeträffande de politiska partiernas verksamhet. Det är innehållet i reservationen2, som jag, herr talman, ber att få yrka bifall lill. Under della anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrBJÖRCK i (m): Frågan om kollektivanslutning lill politiskt parti är ingen ny frågaför . Den har varit föremål för debatter i detta forum många gångerförut. Nytt är emellertid att det är första gången vi i diskuterardenna fråga sedan antog ett uttalande motkollektivanslutningen inom fackföreningsrörelsen lill del so- Dellaär ett viktigt faktum. Det föreligger alltså en oppinionsyttring från , med krav på alt det socialdemokratiska partiet skall upphöra att accepteraalt en överväldigande del av dess medlemmar är kollektivt anslutna. Omedelbartefter det att antog sill uttalande förklarade såväl delsocialdemokratiska partiets ordförande som dess partisekreterare alt man intehade någon som helst tanke att följa rekommendation. , ett och ellhalvt år senare, är lägel alltså detsamma. Inget har gjorts vare sig ifrån LOeller SAP för alt få ett slut på kollektivanslutningen. Jag är, herr talman,helt medveten om - och jag hoppas att vi slipper höra del argumentet senare idebatten - att det är de lokala avdelningarna som fattar avgörandet omkollektivanslutning. Men delta hindrar ju inte på något sättLandsorganisationen centralt eller det socialdemokratiska partiet från att haen ståndpunkt i frågan. riksdagsuitalande som vi antog låg en förhoppning att"det genom opinionsbildning" skulle bli möjligt att få ett slut påmissförhållandena. 1 själva verket kan man nu konstatera att den endaopinionsbildning som del socialdemokratiska partiet givit uttryck för har gåtti motsatt riktning - nämligen,/or ett bibehållande av kollektivanslutningen. Attdet inte är fråga om något populärt system bland medlemmarna inom LO ges detofta exempel på. Något entusiastiskt försvar för kollektivanslutningen möterman aldrig, utom möjligen hos en liten grupp ledande socialdemokrater,naturligvis med partisekreteraren i spetsen.