prot · FX0939 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är ocksåi huvudsak dessa stora företag man avser då det talas om goda orderingångarframöver. Men man kan inte begära att de små företagen skall ha egnaresurser tUl sådana specialverksamheter som forskning, kvalificerad utprovningsamt utländsk marknadsföring och utländska marknadsstudier. Även för mycketlivskraftiga och innovationsstarka småföretag är det orimligt att satsa tid ochpengar på verksamhet som ligger utanför deras vanliga kompetensområde. Deraskanske viktigaste uppgift är ju att producera varor och därmed hållaverksamheten i gång och de anställda sysselsatta. Följaktligen utväljer då företagen produkter för sintillverkning som passar för den egna kunskapsnivån, den tillgängligamaskinparken och närliggande försäljningsmarknad. Då man vill nåut till exportmarknaden förmedlas detta genom gemensamma företagarorganisationer,genom exportråd samt genom handelssekreterare eller handelshus irespektive land eller ländergrupper. Om produkten och priset passar förmarknaden i fråga kan försäljningen komma i gång med större eller mindreframgång. Om produkten däremot inte passar, så blir det tyvärr inga affärer dengången och det är verkligen en stor mängd produkter från de mindre företagen iSverige som av olika skäl inte passar på många utländska marknader. Jag menar att vi på den här punkten bör försöka tänka litetlängre och, som några andra länder har gjort, tillämpa en uppsökandemarknadsföring. En sådan verksamhet är också i funktion, med etttjugotal handelssekreterare på olika platser i utlandet. De uppdrag somtilldelats den utländska handelsrepresentationens personal genomför man heltsäkert mycket tillfredsställande inom ramen för givna instruktioner. Men det ärjust den ramen som är för trång för att inrymma vad som verkligen bör företasför att aktivera vår export. Det räcker inte med att bara genomföra denbeställningsverksamhet som sker. Att som försöka att bjuda ut redantillverkade svenska produkter är troligen inte tillräckligt effektivt för attförsörja svenskt näringsliv nu och . Ett verkligt konstruktivt sätt att hjälpa mindreföretagenoch därmed förbättra vår finanssituation och värt sysselsättningsläge vill jagberöra medföljande resonemang: Vi bör minnas att våra svenska varor vanligen ärproduktinriktade, och därmed avses att de är anpassade till den egnaföretagssituationen. Men för att i möjligaste mån anpassas till exportmarknadenbör produkterna i bra mycket större omfattning än vara marknadsinriktade.Detta är det verkligen viktigt att vi tänker på. Det finns ju i realiteten ettmycket stort varubehov i skilda delar av vår värld både i och iframtiden. Det är de olika behoven som vi därför bör uppsöka och försöka varamed om att fylla genom att skapa känselspröt från våra mindreföretag till deolika exportmarknaderna, såsom en del andra länder gör. Men här gäller verkligen regeln: Rätt man på rätt plats!Förslagsvis bör nuvarande handelskamrar och handelssekreterare kompletteras medtekniskt inriktad personal det får gärna gälla teknik av innovativ karaktär med uppdrag att söka efter lämpliga tillverkningsobjekt på de olikamarknaderna. Jag vågar påstå att de för uppdraget rätta personerna kommer attupptäcka oerhört många produktbehov som personer utan denna speciella läggninginte förmår upptäcka. Och det gäller såväl existerande som rimligtvisförväntade behov både i industriländer och i tekniskt lågutvecklade länder. Förde senare länderna avses i huvudsak produkter som kan vara till hjälp för denav respektive länder eftersträvade självutvecklingen. Det kan gälla pålivsmedelsområdet, inom sjukvård och hygien, inom mUjövård etc. men det viktigaär att vi hittar de rätta produkterna för den rätta marknaden. De för sådan uppsökande marknadsföring eller sådanamarknadsstudier lämpliga personerna bör kunna tillhandahållas genom rekommendationeroch förmedling av svenskt näringslivs organisationer. Ett så viktigt uppdragkräver naturligtvis personal av erkänt hög kapacitet och lämplighet förfrågeställningen: Vad kan svensk industri producera för just den aktuellamarknaden? För det är verkligen angeläget att de svenska företagen får avsevärtutökade tekniska kontaktytor mot världsmarknaden; jag talar då ommindreföretagen. Jag tror att en sådan verksamhet med en tekniskt inriktadperson på varje handelssekreterar-kontor inte skulle behöva kosta mer än 40miljoner kronor , alltså fortfarande av de 4 miljarderna. Detskulle säkert löna sig. Det räcker alltså inte med att sitta hemma och hoppas påbättre konjunkturer. Varje enskilt industriland måste med egna kraftfullainsatser bidra till att skapa den konjunkturförbättring som man önskar. Genomett lämpligt clearingförfarande bör man kunna bidra till standardförbättring avlivsmedelsindustrin, sjukvård, råväruutvinning m. m. i de teknisktlågutvecklade länderna. Vi måste t. ex. betrakta det som en teknisk realitetatt transportera solvärme från dessa länder efter omvandling via havsvattentill vätgas eller liknande i utbyte mot svensklevererad utrustning för detta.Många andra områden finns också där även svenska företag kan göra värdefullainsatser, bara vi ägnar oss litet mer åt att söka på marknaderna. Det finns också ett annat viktigt studieområde. Iindustriländerna men också :i betydande grad på övriga marknader ökarkraven på varornas an|3assning till allmänna och lokala normerings- och övrigakravspecifikationer, tekniska miljöfordringar, skydds-, transport- och Det är inte minst kreditinstitut och försäkringsbolag iolika länder som vill tvinga fram kvalitetsgarantier och undvika många grundfelsom utvecklingsländerna redan har passerat. Syftet är att dessa kreditinstitutoch försäkringsbolag inte skall behöva göra förluster pä grund avfelleveranser, skador eller utrustning som inte passar. Vi vet hur välkreditinstitut och försäkringsbolag känner marknaden genom att de har råd atthålla sig med goda utredare i avsikt att inte behöva förlora när de försäkrareller lånar ut pengar. Det är därför av mycket stor vikt att de svenskaexportörerna känner till dessa fordringar redan vid produkternas planering. Förrätt marknadsanpassning måste denna återkoppUng till svenskt näringsliv fungerasnabbt och effektivt. Även detta är alltså en mycket angelägen form avmarknadsstudier som inte kan skötas tillräckligt effektivt . Landetsmindreföretagare behöver bättre information om dessa ökande krav ute påvärldsmarknaden. Det är också mycket viktigt att man har en tekniskuppföljning av övriga produkter, tillverkningsmetoder, materialsorter m. m. somsnabbt ökar på väridsmarknaden genom den våldsamt tilltagande internationellakonkurrensen. Det räcker därför inte med merkantilt utbildad handelsrepresentationoch med tekniska attachéer i ett litet antal länder. Här måste det tillföraspersoner som har praktisk och, som sagts, gärna innovativ läggning. Hur skall nu alla dessa värdefulla informationer kommalandets näringsliv till godo? Jo, genom en central idé- eller projektbank, somhar förespråkats tidigare. Om en sådan skall ligga helt hos näringslivetsorganisationer, hos styrelsen för teknisk utveckling, hos patentverket ellerannorstädes vUl jag inte beröra här. Men vad som behövs är någon form avsammanhållande teknisk instans, till vilken intresserade företag kan anmäla sinproduktionsinriktning, sin kapacitet m. m. Hit inmatas även alla tillgängligatillverkningsidéer, tillverkningsvärda patent m. m. jämte de uppgifter som inhämtasfrän väridsmarknaden. Intressanta tillverkningsprojekt fördelas till lämpligaföretagare som anmält förestående tUlverkningsbehov, varefter planering osv.sker i önskvärd grad av samverkan. Här skall man alltså t. ex. snabbt kunnatala om för en central någonstans i att det behövs hundratusen spadar iHonduras och på så vis få kontakter mellan den enskUde tillverkaren i Sverigeoch världsmarknaden. Jag kan givetvis inte ge någon mera detaljerad beskrivningav detta system. Men det är troligt att även en blygsam ekonomisk satsning pådenna uppsökande marknadsföring skulle kunna ge en ganska betydande förbättringav vårt lands finansläge genom att på ett förhoppningsvis effektivt sätt kopplaihop landets mindreföretagare med de internationella marknaderna. Denkopplingen finns inte , och ju förr vi får den, desto bättre för vårtnäringsliv. En och annan företagare ser kanske i detta en form avstyrning av svenskt näringsliv. Men även om en risk härför skulle kunna spåras,så bör man hellre betrakta det som en välbehövlig service från samhället tilllandets mindreföretagare. Utan åtgärder i enlighet med den här skisseradetankegången föreligger nämligen stor risk för att många av landefs småföretagaregår samma öde till mötes som så många jordbrukare. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till I :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 av herrar och 3 :o) reservationen nr 2 av , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo debåda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklaradesha flertalets mening för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes fcUjandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren tUl kontraproposition ihuvudvoteringen angående finansutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkten1 antar reservationen nr I av herrar och röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstnii-ig gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 5 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 19 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av herrar och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr I punkten 21 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av herrar och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrBurestam begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som -rill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 22 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. På förslag av herr talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av återstående på föredragningslistan upptagnaärenden tUl morgondagens sammanträde. § 2 Kammaren åtskildes .