prot · FX0931 · 1974-12-31 00:00:00 — a. den förbättrade tillförseln och den milda vintern medföratt ransoneringen av eldningsoljor sannolikt kan upphävas tidigare än beräknat.Nämnden kommer att ta ställning till denna fråga . Allt detta har, som jag nämnde, publicerats. Jag trorinte det varit möjligt att göra ytterligare för att informera allmänheten omförsörjningsläget. De problem har pekat på är därför interesultatet av en bristande information från regeringen till allmänheten utan enföljd av den osäkerhet om framtiden som rådde på den internationella oljemarknadensärskilt . Det var då ej möjligt förnågon att få överblick över vad som faktiskt skedde i fråga om tillförseln avolja till . När det gäller information om tUlförseln var vi hänvisadetill prognoser som oljeimportörerna lämnade. Importörernas uppskattningar avden förväntade tillförseln genomgick relativt storaförändringar med korta mellanrum. Detta måste avspeglas i informationen tillallmänheten om försörjningsläget. I sin interpellation säger att det vore avvärde om den fortlöpande kartläggningen av försörjningsläget kan ske undermedborgerlig insyn. Jag delar den uppfattningen. Därför har de nämnder somfått i uppdrag att sköta ransoneringen sammansatts så allsidigt som möjligt,genom representanter från LO, TCO, ,, näringslivet m. m. När det sedan gäller oljekrisens inverkan påsysselsättning och produktion vill jag erinra om att målet för ransoneringenhar varit att hålla produktionen och sysselsättningen uppe. Genom åtstramningav bränsletilldelningen för uppvärmningsändamål och liknande har detta måluppnåtts. Vi följer den faktiska utvecklingen kontinueriigt bl. har antalet inkomna varsel om permitteringar elleruppsägningar, där oljekrisen åberopats som orsak, varit förhållandevisbegränsat. Det är då viktigt att observera att dessa varsel snarare berott pånedgång i efterfrågan på företagens produkter och tjänster än på minskadoljetillförsel till producenterna. Denna typ av varsel har dessutom frånslutet av den 28 febmari 1974 Om information rörande oljekrisens verkningar den 28 febmari 1974 Om information rörande oljekrisens verkningar januarisuccessivt minskat i omfattning. Varslen tycks inte heller i någon nämnvärdutsträckning ha efterföljts av beslut om arbetsinställelse. Vissa svårigheterhar visserligen förelegat inom plastsektorn, men dessa har i stor utsträckningkunnat lösas genom överenskommelse mellan överstyrelsen för ekonomiskt försvaroch vederbörande företag om omläggningar i plastråvaruproduktionen m. m. Ävenom det inte kan uteslutas att vissa störningar kan uppkomma punktvis inomindustrin under ännu någon tid, bör man nu kunna utgå från att sysselsättningeni vårt land inte längre hotas av någon akut brist på olja. HerrFÄLLDIN (c); Jag ber att få tacka handelsministern försvaret på interpellationen. Interpellationen framställdes när börjadesitt arbete på det nya året. Bensinransoneringen hade trätt i kraft,och även på olje- och elkraftsområdet i övrigt hade ransoneringar genomförtseller var planerade. rådde det utan tvivel stor osäkerhet blandallmänheten om på vilka grunder myndigheterna hade fattat sinaransoneringsbeslut. Jag ansåg det därför viktigt att till en bredare allmänhetfå fram så utförliga informationer om försörjningsläget som över huvud taget ärmöjligt. Informationen har ju en avgörande betydelse för viljan att ta på sigde olägenheter som ransoneringar alltid för med sig. Som alla här vet kom också en mera utförlig redovisningtill stånd längre fram . I lämnades den informationenunder den allmänpolitiska debatten . Jag hade ocksåväntat att det formella interpellationssvaret skulle ha lämnats då, I dagens läge är riskerna för en direkt brist på olja intelängre akuta. Därför finns det anledning att i första hand något beröraerfarenheterna från och frågan om i vilken utsträckning vikan utnyttja dessa erfarenheter för framtiden. Självfallet har jag aldrig på något sätt velat låtapåskina att regeringen eller några andra myndigheter skulle ha undanhållitallmänheten information. Den svaga länken har väl i stället varit den attmyndigheterna själva har varit dåligt underrättade under vissa perioder. ex., som handelsministern framhöll, i viktiga avseenden varit hänvisadetill prognoser som oljeimportörerna lämnat. Har man ett bräckligt underlag av fakta blir utrymmetstort för olika tolkningar och olika bedömningar av situationen. Detta komockså att i betydande utsträckning sätta sina spår i de uttalanden som gjordesav personer i ansvarig ställning under de gångna månaderna. Det gav i sin tur,som jag redan betonat, upphov till villrådighet bland allmänheten. Ser man framåt måste siktet givetvis vara inställt på attförsöka täppa till de luckor som funnits när det gällt att samla inmaterial och fakta om försörjningsläget beträffande både olja och andraprodukter. Självklart kommer vi beträffande olja att även i fortsättningen ibetydande utsträckning få lita till de uppgifter som lämnas av importörer ochandra företag i branschen. Men då dessa uppgifter alltid riskerar att blibetraktade som något av partsinlagor är det angeläget att de uppgifterna kankontrolleras och jämföras med andra data. Handelsministernantydde ingenting om att regeringen nu försöker få fram ettbättre informationssystem. Eftersom saken även har tagits upp motionsvägenförutsätter jag emellertid att det nu kommer att göras vissa utredningar om hurinsamlingen av informationer och fakta skall kunna förbättras. Jag betonade i min interpellation också vikten av att denfortlöpande kartläggningen av försörjningsläget kan ske under medborgerliginsyn. Handelsministern hänvisar på den punkten till att de olika ransoneringsorgansom tillsatts haft en mycket allsidig sammansättning. Det har enligt min uppfattningvarit av mycket stort värde att ha det på det sättet. Mitt påpekande syftadeemellertid närmast till att få liknande möjligheter till insyn i de organ sompermanent arbetar med dessa frågor. Där har det hittUls varit mindrevälbeställt i detta avseende. Om man i normalsituationen hade haftinformationssystemet bättre utbyggt skulle det heUer icke ha tagit såförhållandevis som för att man skulle kunnalämna en samlad redovisning en i mitt tycke bra redovisning. Det andra problemkomplexet i min interpellation,oljekrisens verkningar på sysselsättningen och på vår ekonomi i övrigt, blirdet tillfälle att återkomma till i finansdebatt om ett par veckor.Därför vUl jag nu nöja mig med att konstatera att produktionsapparatenglädjande nog visat stor motståndskraft mot det uppkomna avbräcket ioljetillförseln. Oljekrisens negativa verkningar på ekonomin är i första handhänförliga till den starka uppgång i priserna som följt i spåren på denminskade oljeproduktionen. Dessa verkningar liksom verkningarna påefterfråge-utvecklingen för våra exportvaror måste vi nu snabbt möta medekonomisk-politiska stimulansåtgärder. Branscher som är särskilt beroende av oljan, antingen somproduktionsråvara eller för uppvärmning, kan säkert också stäUas inför smärtsammaomställningsproblem till följd av den högre prisnivån. Handelsministern nämndesjälv plastsektorn som en industrigren där brist på råvara och högre priserskapat problem. Trädgårdsnäringen är en annan bransch som har hamnat i liknandesituation. Där kommer säkert omställningsproblem att inställa sig, även om deinte gör sig gällande förrän . den 28 febmari 1974 Om information rörande oljekrisens verkningar Under detta anförande övertog fru tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag har inte så mycket att polemisera med herrFälldin om. Det är alldeles givet att den här krisen gav många nyttigaerfarenheter. Vissa problem uppstod som vi inte hade förutsett, delvis beroendepå att det beredskapssystem vi har i rätt hög grad var inriktat på krigsfallet,medan man först under de senaste tre fyra åren har börjat planera förfredskrisens problematik; denna är givetvis väsentligt annorlunda änkrigsfallets. Inte minst informationen i fredstid ter sig väsentligt annorlundaän de behov av och möjligheter till information som finns när landet befinnersig i ett kristillstånd där det yttre trycket är avsevärt större. den 28 febraari 1974 Om information rörande oljekrisens verkningar Men de erfarenheter vi gjort är många och vi avser jagkommer att redovisa det i nästa interpellationssvar att göra en översyn avbåde lagstiftning och administration på detta område för att försöka utnyttjade erfarenheter vi har gjort, och det gäller också informationen. Det är bara på en punkt som jag skulle vilja göra enkommentar till vad sade. Han förklarade, att bättreinformationssystem är önskvärda och att sättet för faktainsamlingen börförbättras. Det kan man också hålla med om. Men det vore fel om det intrycketkvarstod, att detta i första hand är ett statistiskt problem, ty det är detinte. Problemet är - något som jag försökte beskriva i mitt interpellationssvar-tUlgången till själva käUan för informationen. Det var många faktorer som spelade in under den gångnavintern, och det gör att jag skulle vilja påstå att praktiskt taget ingaregeringar hade möjligheter å ena sidan tiU överblick över läget i världen ochi den världsdel där de befann sig och å andra sidan till någorlunda storlångsiktighet i perspektivet. Möjligheterna att erhålla de två kvaliteterna iden information regeringarna fick och kunde lämna ifrån sig var just och december, i krisens inledande och mest kaotiska skede,utomordentligt små. Delvis berodde det antagligen på att inte någon då hadedenna överblick. Ingen vågade uttala sig för mera än tre tUl fyra veckorframöver, eftersom så många olika faktorer kunde spela in, inte minst den rentpolitiska utvecklingen i . Men denna återhållsamhet bidrogockså och här ser jag det väsentliga reformområdet till att detinternationella samarbete som man hade förberett för en sådan här situationaldrig började fungera. Vi fick inte ett sådant informationsutbyte mellanregeringarna inom OECD-området som vi hade tänkt oss. Vi fick inte heller dendirekta informationskontakt med de internationella oljebolagen som varförberedd. Jag skulle vilja påstå att vi om något bör av detta draden lärdomen, att vi måste ha åtminstone det minimum av internationelltsamarbete som gör att vi kan lämna varandra information och kunskaper som finnsi respektive land och dessutom måste framtvinga en samlad information och insyni de internationella oljebolagens politik. Det pågår nu i diverse fora och iolika huvudstäder ett arbete på detta, och det är min förhoppning att detarbetet skall leda till resultat. har pressatpå för att utveckla detta samarbete och kommer att fortsätta att göra det iframtiden. Vad jag nu pekat på tror jag är det väsentliga som skullebehövas för att förbättra informationsläget, om vi skulle räka ut för enliknande kris som den vi nu upplevt. HerrFÄLLDIN (c); Jag tycker att det är ett bra beskedhandelsministern ger när han säger att man systematiskt skaU gå igenom deerfarenheter man gjort och lägga resultatet därav som en grund för framtiden.Jag skall inte säga mer om det jag avser inte att föregripa den debatt sommåhända följer med anledning av nästa interpellationssvar. Jag delarockså uppfattningen att det hade varit betydligt enklare i Sverigeoch naturligtvis även i andra länder, om det samarbete som planerats påOECD-området för så var väl fallet hade kunnat hålla också i dennasituation. Men det förtjänar ändå att sägas att det väl också påsvenskt område fanns vissa statistikproblem. Uppgifterna om hur mycket tonnagesom faktiskt hade kommit in kan man ju med nuvarande statistik inte jämförafrån månad till månad, om jag är rätt informerad, något som också medfördebekymmer t. o. m. vid försöken tiU planering i det korta perspektivet. Detförelåg alltså inte någon möjlighet att göra en jämförelse mellan t. ex.septemberimporten och septemberimporten eller mellanoktoberimporten och året innan. Det problemet kan vi rimligen inte lastanågra andra för utan det är ett svenskt statistikproblem som rimligen utanstörre svårigheter borde kunna rättas till. Jag uppfattar det sä att också dettaligger inom ramen för den översyn som handelsministern aviserat. den 28 febmari 1974 Ang. planeringen av energiförsörjningen Jag viU inte utesluta att man också kommer atttitta på handelsstatistiken och den roll denna spelar. Vad till är månadsredovisning av importen avoljeprodukter. Tyvärr är problemet av det slaget att man har litet svårt att sehur detta skall kunna ut, eftersom det här är fräga om tullhandlingarsom samlas in via och sedan går tUl . Deuppgifterna har rätt Utet att göra med den fysiska importen av olja. Men denstatistiken är inte heller avsedd för sådana här detaljerade jämförelser månadför månad, utan den skall ge oss en uppfattning om den mera långsiktigautvecklingen av vår handel på olika områden. Huruvida en ändring på den punktenverkligen är möjlig utan mycket djupgående ingrepp både i tullens arbetsrutineroch i företagens mtiner för de spelar också en väsentlig roll vet inte jag. Jag kan tillägga, för att inte någon skall tro att vi heltsaknade kunskap om den faktiska fysiska importen under den härperioden, att vi via oljeimportörerna fick mycket exakta besked om hur mycketsom hade lossats i svenska hamnar av olika slags oljeprodukter under de härmånaderna. Via företagen fick vi aUtså en statistik som kunde ge oss en typ avupplysning som var värdefull, nämhgen om hur prognoserna stämde med detfaktiska utfallet. Det var möjligt att analysera detta med hjälp av denstatistiken. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. planeringen av energiförsörjningen Herr handelsministern erhöll ordet för att besvaraherr () framställda interpellation, nr 18, ochanförde; har frågat mig om jag vill lämnaen redogörelse för aktuella försörjningsläge i vad avser energi. HerrWirtén har vidare frågat mig om jag vill redogöra för den planering som den 28 febraari 1974 Ang. planeringen av energiförsörjningen gjortsinför risken av ett långt förlopp av den pågående energikrisen. På första fråga viU jag svara att regeringensuccessivt offentliggjort bakgrunden till och informationsunderlaget för denförsörjningspolitik regeringen fört på oljeområdet sedan oljekrisens början ioktober. I den allmänpolitiska debatten redovisade jag denbedömning av försörjningsläget fyra första månader som kundegöras . har bränslenämnden redovisat en revideradbedömning av försörjningsläget . För bensin räknar man med enklart förbättrad tillförsel, vUket skulle medföra ett ökat lager iförhållande till årets början. Denna ökning är mycket önskvärd, eftersom enväntad skärpning av bensinunderskottet i kan medföra en knapphetockså i . Ett fortsatt frivUligt bensinsparande bör därför eftersträvas.Regeringen har beviljat bränslenämnden för en omfattandebesparingskampanj, som kommer att inledas . För flygbensin och flygfotogen redovisade bränslenämndenen klar förbättring av försörjningsläget. beslöt, efter samrådmed transportnämnden, att med verkan fr. o. m. upphäva ransoneringenav flygdrivmedlen. Också för eldningsoljornas del räknar man med förbättradtUlförsel. För de tunna oljorna skulle tillförseln den 30 apriluppgå tUl 3,9 miljoner m och utleveranserna tUl 4,8 miljoner, medan för detjocka oljorna motsvarande siffror är respektive 3,8 och 5,4 mUjoner. För bådahuvudkategorierna, särskilt tjockoljorna, blir resultatet alltså en avsevärdlagerminskning, som dock är normal för årstiden. En viss osäkerhet råder bl. a.om hur den brittiska kolstrejken kan komma att påverka den svenskaoljetillförseln på kort sikt. Nämnden konstaterade dock att flera faktorer, bl. a. denförbättrade tillförseln och det frän förbrukningssynpunkt gynnsamma vädret,medför att ransoneringen av eldningsoljor sannolikt kan upphävas tidigare änberäknat. Nämnden kommer att ta stäUning till denna fråga . Beträffande elkraft är försörjningslägettillfredsställande. De flesta inskränkningar i förbrukningen har kunnatupphävas. När det gäller planeringen för en långvarig energikrisvill jag säga följande. 1 har vi en högförsörjningsberedskap. Genom ransonering, omställning av produktionsapparatenoch ianspråktagande av beredskapslager skall en tillfredsställande försörjningkunna upprätthållas i ett krisläge. Vi har en beredskapslagstiftning, allmännaransoneringslagen och allmänna förfogandelagen m. m. som ger en rättslig grundför åtgärder som är nödvändiga för att åstadkomma en ändamålsenlig hushållningi kristider. Inom överstyrelsen för ekonomiskt försvar pågår kontinuerligtplanering för åtgärder som kan behöva vidtas i ett krisläge. Detaljerade organisationsplanerför krisorgan finns utarbetade. Inom ramen för vår beredskapslagring hardessutom tvångslager av olja lagts upp av oljehandeln och storförbmkarna. Genom detta förberedelsearbete har haft lättare änmånga andra länder att snabbt och effektivt vidta nödvändiga åtgärder i detkrisläge som uppkom . Regeringen fick snabbt tillstånd atttillämpa de nödvändiga ransoneringslagarna. Krismyndigheter har satts upp pådet statliga, regionala och lokala planet. Vi har administrativa resurser ochfullmakter av att ta itu med även en långt utdragen kris omförsörjningsläget åter skulle förvärras. Regleringarnas utformning ochinriktning får bestämmas av försöriningslägets krav. Planeringen grundas förnärvarande på prognoser över försörjningsläget tre fram i tiden.En mer långfristig planering är naturligtvis önskvärd men har ej varitmöjlig att nå. Går utvecklingen i en oroande riktning, kan emellertid redanutarbetade planer på övergång tiU andra bränslen successivt sättas itillämpning. Jag är ense med om att specieUa problemföreligger i fråga om att klara försörjningen vid en s. k. fredskris. I ettsådant läge måste man på alla sätt undvika att ställa om samhäUet sågenomgripande som i krigstid eller under avspärrning. Vissa problem har utantvivel uppkommit som kan ge oss lärdomar för framtiden. Vårberedskapslagstiftning och beredskapsplanering kommer därför att ses över med hänsyntiU de erfarenheter vi kunnat göra denna vinter. Ang. planeringen av energiförsörjningen HerrWIRTÉN (fp); Först ett tack tiU handelsministern för svaretpå den här interpellationen. Man kan naturligtvis säga att det är Utet av dagen efteratt diskutera energikrisen nu när den direkta bristsituationen är över. Men vidnärmare eftertanke finner man att det egentligen är motiverat. Vi har kommit påUtet distans från bensinransoneringen och även andra mera påtränganderegleringsåtgärder, och det är då lättare att granska krisperioden, som dessbättre blev både kortare och mindre besvärlig än vad man i slutet av förra åretkunde befara. Jag håller med handelsministern om att det nyttar föga atti dag rekapitulera händelseförloppet - det räcker med en hänvisning tiU denredovisning som gjordes av handelsministern här i . Detviktiga är i stället att försöka dra lärdomar av den här krisen under för vårtland och vår närmaste länderomgivning fredliga förhållanden. EtthögindustriaUserat land som vårt är mycket sårbart när försörjningen av råvaroroch energi störs och det påståendet gäller även om störningen är relativtliten. Den viktiga frågan är därför: Hurdan är vår beredskap viden s. k. fredskris? Handelsministern fokuserar också den frågan i slutet avinterpeUationssvaret. Jag skall, fru talman, be att få återkomma tiU detta Utetsenare. Men först några kommentarer tiU den övriga delen av svaret. Jag tyckeratt det onekligen innehåller några viktiga meddelanden som är värda att tafasta på. Först noteringen om den ökade bensintillförseln. Det ärsäkert riktigt att trots ökningen satsa på en besparingskampanj, som enligtsvaret skall inledas . Hur den närmare skaU utformas sägerdäremot handelsministern ingenting om nu - det skulle kanske vara av intresseatt få höra något mer om det. Bensinbristen och den därav föranledda långaransoneringsperioden hade några positiva bieffekter. Vi fick litet var klartför oss att Ang. planeringen av energiförsörjningen denkollektiva trafiken kan ersätta privatbUismen på ett förtjänstfullt sätt. DenlUla upptäckten för Bilsvensson skuUe naturligtvis bh än mer befäst, om iförsta hand SJ förbättrade sitt utbud i vad gäller service och priser. Vidarehar ju nedgången i antalet trafikolyckor varit betydande, och inför bilarnasstundande högsäsong är det mycket motiverat att vid sidanav de rena hushåUningsskälen också påminna om dessa faktorer. En andra punkt som jag vUI notera med tillfredsställelseär att ransoneringen av flygdrivmedel upphör , dvs. Det börinnebära att besvärande turinskränkningar som gjorts i vårt inrikesflyg ocksåkan upphävas. Eftersom elrestriktionerna i stort sett redan är avlyftakvarstår av de införda regleringarna egentligen bara ransoneringen aveldningsolja. lovar handelsministern, dock utan exakt tidsangivning, attäven den kan upphävas. Beslut väntas , sägs det i svaret. Vilka är då slutintrycken av den här regleringsperioden?Allmänheten har, tror jag, en rätt kritisk attityd. Man uppfattarbensinransoneringen som orättvis, dyrbar och tungrodd, och efteråt menar mankanske också att den var onödig. Jag säger inte detta som någon kritik mot attransoneringen infördes. I det osäkra läge som vi befann oss i kring årsskiftetvar det enligt min uppfattning riktigt av regeringen att ta det säkra före detosäkra att gardera sig genom en ransonering mot en förvärrad akut ellerlångvarig bristsituation. Men det hindrar inte att vi nu efteråt ärligt måste noteraatt ransoneringar och regleringar är utomordentligt svåra att hantera.Slutsatsen måste därför bli att det gäller att finna ut aUt effektivare medelatt få tiU stånd frivUliga besparingar i liknande krissituationer och endast iyttersta nödfall ta tiU kort- och kvotransoneringar eller Uknande regleringar.Den slutsatsen framstår som ännu riktigare mot bakgrund av det utomordentligafrivUliga elsparande som gjorts. Det visar sig ju att detta ledde till ettbetydligt bättre resultat än det mål som sattes upp för den planerade menaldrig ikraftsatta elransoneringen. Självfallet har den ovanligt milda vinternhär varit till mycket stor hjälp. Men kvar står intrycket att folk på allvarrespekterat uppmaningarna om elsparande och solidariskt försökt hjälpa till. Mankan därför ifrågasätta om inte regeringen redan i oktobernovember skulle hasatsat på frivilliga åtgärder för bensinsparande, kanske kombinerade medlördags-söndags-förbud mot bilkörning. Det viktiga nu är naturligtvis, som handelsministernkonstaterar i slutet av sitt svar, att lära för framtiden. Hur hanterar vieventuella kommande fredskriser? Jag noterar med tillfredsställelse att handelsministernutlovar en översyn av såväl beredskapslagstiftning som beredskapsplanering. Hurdetta skall gå till får vi inte veta av svaret, men också det kanskehandelsministern är beredd att utveckla något ytterligare. Skall exempelvisöverstyrelsen för ekonomiskt försvar ombesörja det eller är det måhända någonannan myndighet som skall få uppgiften? Hur det nu än skaU gå till tror jag det är viktigt attarbeta med de mål vi angett i energimotion till årets riksdag. Vi måste sparapå energi. För detta behövs enligt vår mening ett riksomfattande samlat programför bättre hushåUning med energi. Vi måste göraoss mindre ensidigt beroende av olja. Vi måste satsapå nya alternativa energikällor. Vi måste habättre möjligheter att skaffa kunskap om energifrågor nu och i ett längre perspektiv. Jag hoppas att statsrådet och jag kan vara eniga om att dehär slutsatserna kan läggas som grund. Som jag sade är de ju också formuleradesom mål, och för att nå de målen finns det många medel. Vår uppfattning om deviktigaste framgångsvägarna finns också redovisade i partimotionen. Jag skallinte upprepa den nu utan för dagen nöja mig med att påminna om några få saker. Det av framförda programmet förbättre hushållning med energi har ökat i aktualitet. Särskilt viktigt är detatt angripa bostadsuppvärmningen. Med bättre isolering och teknik kan mängderav energi och stora pengar sparas.