prot · FX0917 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är framför aUt bolagen som tycks gå in för I och med längre gaUringsintervaller eUer ett heltborttagande av gallringarna i skogen så minskar antalet arbetstillfällen ochkommer kanske att helt försvinna. Det kommer att försämra förhållandena, iförsta hand för dem som arbetar inom skogsbruket, men det drabbar ävenkommunerna i skogslänen. först, sedan man låtit det pågå i flera är, börjarskogsvetama propagera för gallringshuggningar. För sent skall en syndare vakna det uttrycket är här tillämpUgt. Samma sak gäUer även de stora hyggesuppläggningarna.Områden av växande medelålders- och ungskogsbestånd har offrats för att skapaenhetliga bestånd. Här kan man på vissa områden tala om tillväxtförluster. Vadbeträffar hyggena har en arbetsgrupp tiUsatts för att utreda den saken, ochdetta hälsar jag med största tiUfredsställelse. Det är också ett initiativ avregeringen. Jag ställer frågan; Har man någon kännedom om hur deslopade gallringsuttagen kommer att inverka på barrskogslandskapets ekologi?Skogsägarna borde på ett tidigt stadium ha undersökt detta. Åtgärder av de slagsom jag här påtalat borde ha föregåtts av noggranna undersökningar ochforskning. Om inte detta görs, kan det få vittgående konsekvenser förframtiden. Enligt uppgifter har ingen forskning skett på detta område, och detär naturligtvis beklagligt. Jag vUl ytterligare poängtera: Det är ingen fantasimälningatt gallringsvirkets andel av avverkningarna i minskat kraftigt detär allmänt känt bland skogsfolk, var andelengallringsvirke av aUa avverkningar, och är den nere i 20procent. med denna utvecklmg har förbanden, dvs, avstånden, ökat vidplanteringar och ungskogsröjningar, Enhetema som behandlas vid sammabehandlingstiUfälle har gjorts större genom att man tar med bestånd som liggerföre eUer efter i utvecklingen. Detta får inte drivas så långt att det uppstårtillväxtförluster. Det är, som jag tidigare påpekat, mte otroUgt att så harskett inom vissa områden. Detta är också en följd av den mekanisering sompågår. Att de grövre träden ger större lönsamhet än utfallet avklenare dimensioner vid gallringar är helt naturligt, men detta får inte drivasin absurdum. Här får inte enbart vinstintresset vara avgörande. Det har sagtsatt om detta får fortsätta efter samma linjer som så kommerskogsbruket att likna så-skörda-modellen - utan ekonomiska möjligheter attgallra våra skogar. Detta kommer att leda till en minskning avvirkesproduktionens kvalitet, kvantitet och värde - det har faktiskt uttalatsav en av professorerna vid skogshögskolan. Det måste därför vara hög tid att stoppa en sådanutveckUng. Här måste nya metoder utarbetas för att ta tiU vara klenvirket. Detskulle skapa flera tusen arbetstillfällen. Här har forskningen återigen en storuppgift att fyUa. TUl sist, herr talman: skogsskötseln tUlfredsstäUande ivårt land? Att skörda skog för att få pengar är något som aUa skogsägare görutan tillsägelse. Men det går trögare när man skall lägga tiUbaka pengar föråterväxtåtgärder - hyggesrensningar, planteringar m. m. Samma är förhållandetnär ungskogarna behöver röjas. Det skaU villigt erkännas att 9 protokoll 1974. det blivitnågot bättre , men det är inte helt tillfredsställande. Trotsskogsvårdslagen återstår det mycket att göra i de svenska skogarna. Deneftersläpning som råder skulle i skogslänen ge arbete åt många människor.Därför hälsar jag med tiUfredsställelse det initiativ som tagits avlandshövdingarna i Västemorrlands och , där de helt ställer sigbakom regeringens förslag om ett intensifierat skogsvårdsprogram. Det är högtid att detta utarbetas . Vad jag med mitt anförande efterlyser är ettskogsvårdsprogram med högre målsättning än nu och tilUka omarbetning avskogsvårdslagen. Jag efterlyser också en mera målmedveten forskning i fråga omskogen. Detta gäller även industrin som förädlar skogens produkter. Det kanskekunde ge ytterUgare arbetstillfällen. Vi får komma ihåg att skogen är en avvåra viktigaste råvarukällor. Därför bör den utnyttjas hundraprocentigt. HerrNORDGREN (m): beklagade sig över att en avmoderata samUngspartiets tidigare talare i debatten inteuttryckte någon glädje över att avtalsförhandlingarna snabbt förts i hamn. Låtmig, som har många års erfarenhet som företagare och som minns många alltförutdragna avtalsförhandhngar, uttrycka min och jag tror faktiskt samtligaföretagares och även konsumentemas - tillfredsställelse över attavtalsförhandlingarna snabbt slutfördes och över att det inte blev någonkonflikt eller några andra dramatiska händelser i samband med förhandlingarna. TiU vill jag gärna säga att anledningen tiUatt företagarna ibland ser sig nödsakade att rationalisera inte är en önskanatt fristäUa människor, utan det är de ständigt stigande pålagorna som tvingaross att rationalisera för att få verksamheten lönsam och åtminstone kunnabehålla så många som möjligt av våra anställda. Så är det, . Statsministern presenterade - mot gällande praxis iriksdagsarbetet först vid remissdebattens början i går regeringens förslagtill ekonomiskpolitiska åtgärder. Det presenterades i form av en stencil påtvå sidor, som delades ut tiU pressen inte tUl ledamöterna ungefärsamtidigt som statsministern läste upp det i . Som bekant är detregeringens uppgift att vid öppnande i finansplanen dra uppriktlinjerna för den ekonomiska politiken. väntade man med förslaget tilldess den allmänna motionstiden var slut. Det tyder på en viss nonchalans motriksdagen, det försvårar för oppositionen och det försenar riksdagsarbetet. I det stimulanspaket som regeringen presenterade föreslåsåtgärder till en sammanlagd kostnad av 2 800 mUjoner kronor en summa som isista hand skall betalas av skattebetalarna. Syftet med dessa miljoner är attvärna om sysselsättningen, dämpa prisstegringarna och förstärka köpkraften.Det är utan tvivel i hög grad angelägna uppgifter. Men jag kan inte delaregeringens uppfattning att det nuvarande läget på arbetsmarknaden arbetslösheten, prisstegringarna och återhållsamheten i fråga om investeringaroch konsumtion - huvudsakligen beror på oljekrisen. Vi hade i stort sett sammaproblem långt före olje- och energikrisen. Den egentliga orsaken till det nuvarande läget påarbetsmarknaden i landet och alldeles specieUt i det s. k. stödområdet är attden "aktiva näringspoUtiken", som regeringen på rekommendation avLO-kongressen lagt fast och envist håller fast vid, har misslyckats och medförtarbetslöshet särskilt framträdande inom det allmänna stödområdet -, ofta förekommandepermitteringar, rekord i konkurser, företagsnedläggelser osv. EnUgt vår uppfattning inom moderata samUngspartiet är detden av regeringen förda näringspoUtiken som är den egentliga orsaken tUlnuvarande situation på arbetsmarknaden. De instrument regeringen använt sig avär dels vissa selektiva åtgärder punktinsatser som kanske hjälpt på ettställe men försvårat eUer stjälpt på ett annat, dels ständigt återkommandehöjningar av företagarens sociala avgifter, ATP-uttag och under de senaste årenden aUmänna arbetsgivaravgiften, den s. k. löneskatten. Resultatet har blivitförsämrad lönsamhet och stigande priser för konsumenterna på så gott som allasvenska varor inte minst på Uvsmedel och dessutom en registreradarbetslöshet på ca 87 000 personer och ytterligare en doldarbetslöshet på ca 260 000, däri inräknade latenta arbetssökande och de som ärsysselsatta utanför den reguljära arbetsmarknaden men vilkas löner ochersättningar tUl stor del skall betalas av dem som är sysselsatta på denreguljära arbetsmarknaden. Det kan inte stimulera tiU ökat nyföretagande ellerökade investeringar. Finansministern tröstade sig i går med att referera tillnågra intervjuer med representanter för branscher som huvudsakligen levererarpå export. Det är förvisso riktigt att de har order inne för ganska lång tidframåt, men hur ser det ut för hemmaindustrin de mindre och medelstoraföretagen som dock normalt sysselsätter ca 900 000 människor? Och hur ser detut med sysselsättningen i allmänna stödområdet i ? Av regeringensfinansplan eller stimulanspaket kan man icke utläsa några förslag som ger dennyssnämnda sektorn inom näringsUvet möjligheter att arbeta och utvecklas undersamma viUkor som det övriga näringslivet. Med tanke på den betydelse som dennasektor har något som finansministern själv betonade i går - och medhänvisning tiU alla de förslag som jag och många andra talare under årens loppframfört i detta avseende hade det verkligen varit att regeringenuppmärksammat och beaktat denna sektor i finansplanen eller istimulanspaketet. ÅtskUUga förslag som går ut på att skapa stimulans ochkonkurrens på lika vUlkor för denna sektor återfinns bland årets motioner avrepresentanter för såväl moderata samUngspartiet som och centern.Jag hoppas verkligen att dessa motioner vid årets riksdag får en positivarebehandUng än tidigare såväl i utskotten som sedan slutgiltigt i kammaren ochatt den diskriminering och det misstänkliggörande av denna sektor, som kom framäven i debatten , bringas att upphöra. Ungefär på samma sätt förhåller det sig med regeringensintresse för stora delar av det s. k. stödområdet de fyra nordligaste länen,, delar av , , och norra , Gotlandoch . Utvecklingen i dessa områden har varit av den art att den medfört stora problem genom den befolkningsomflyttning som skett.Detta har gjort att tidigare kulturområden blivit ödebygder. Rationaliseringeninom skogs- och jordbruket har minskat antalet arbetstUlfällen. Regeringensagerande med selektiva åtgärder och dess bristande intresse för jordbruket inomdet aktuella området har påskyndat denna negativa utveckling. De åtgärder somvidtagits har varit otillräckliga för att råda bot på den nuvarandesituationen. Det viktigaste - som vi ser saken i moderata samUngspartiet -måste vara att skapa ett mer livskraftigt näringsliv inom hela landet och inteminst inom det allmänna stödområdet. Detta nås enligt vår mening bäst och tUllägsta kostnader genom genereUa åtgärder. Åtgärderna måste vara av såvälsysselsättningspoUtisk som socialpoUtisk art. Investeringar som ger en merdifferentierad och rikare arbetsmarknad bör stödjas. De bör ställas i relationtill samhällskostnaderna vid ökad inflyttning i de regioner som redan har högbefolkningskoncentration. Moderata samUngspartiet har i sitt handlingsprogram klartuttalat, att regionalpolitiken i vidaste mening är en av statenshuvuduppgifter. Samhället kan genom en utbyggd regionalpolitisk planering ochgenom ökad satsning på investeringar förbättra samhäUsservicen inom utbildnings-,kommunikations- och miljövårdsområdena. Ett konkurrenskraftigt lönsamt näringsliv är denviktigaste förutsättningen för att det allmänna stödområdet skall kunna behåUasin befolkning. De klimatiskt betingade högre byggnads- och anläggningskostnadernasamt uppvärmningskostnaderna - framför allt i -bör utjämnas medfördelaktigare avskrivningsregler vid beskattning av fastigheter. För att förbättra näringslivets konkurrensmöjligheter inomdet området bör man eftersträva direkt kostnadssänkande åtgärder. En sänkningav den utgående arbetsgivaravgiften, löneskatten, är ett från många synpunkterlämpUgt hjälpmedel. En sänkning av denna inom detallmänna stödområdet, som vi föreslagit, kan genomföras utan att det påverkardet framtida ställningstagandet till den regionalpolitiska målsättningen. Det kommunala skattetrycket är högst inom de områden somär mest i behov av lokaliseringsfrämjande åtgärder. Detta har tUl följd bl. a.att få företag vill etablera sig i dessa kommuner. En utjämning av detkommunala skattetrycket är ett viktigt element i regionalpoUtiken.Bestämmelserna om fördelning av kommunala skatter mellan produktions- ochhuvudkontorskommuner bör ses över för att få ett rättvisare skatteuttag.Statliga företag med huvudsaklig produktion inom stödområdet bör inte, som nuofta är fallet, ha den centrala administrationen förlagd tiU ort utanförstödområdet. Utveckling av befintliga företag, nyetablering ochfilialbildning av företag bör underlättas genom att företagen får uppbärautbildningsbidrag för utbUdning och inskolning av personal. Riktmärket förvarje företagslokalisering bör vara att skapa lönsamma och därmed utvecklingsbaraföretag som utan subventioner kan trygga och öka sysselsättningen. Stimulansåtgärderna bör enligt vår mening kanaliseras tiUorter som kan tänkas utgöra kärnpunkter i en utvecklingsbar region, detta föratt resursernaskall utnyttjas på effektivaste möjliga sätt. Den av 1972 beslutadeortsstrukturen får inte betraktas som något givet utan endastsom en vägledning. () spelar enviktig roU i ut-och fortbUdningshänseende. har tidigare fattat beslutom att en ökad regionalisering skaU ske av den nuvarande SIFU-verksamheten. INorrlandslänen finns det två SIFU-kontor i och . Dessabåda kontor betjänar ett område på . De mindre och medelstora industriföretagen ochhandelsföretagen har behov av att SIFU-kontoren finns på rimligt avstånd.Enligt vår mening måste dessa kontor vidareutvecklas, om de över huvud tagetskall kunna göra sin tjänst. Det regionalpoUtiska stödet bör enligt vår mening imoderata samUngspartiet vara av den karaktären att det är allmäntföretagsstimu-lerande och ej som många selektiva åtgärder hämmande för denredan befintliga företagsamheten. Utformningen av stödet bör ske på följandesätt; Det bör i princip kunna lämnas till alla typer av företagoch sammanslutningar av företag. Underlaget för stödet bör utvidgas tiU att fömtom ny-,tiU- och ombyggnad även omfatta förvärv av rörelsefastighet samt investeringaroch rationaliseringar, utbUdning och marknadsföring som kan bedömas vara avväsentUgt värde för att produktionen skall kunna fortgå och/ellervidareutvecklas. Transportpolitiken är specieUt viktig då det gäller denorra delarna av landet med sina långa avstånd. Transportkostnaderna är därstörre än i landet i övrigt, vilket medför ett ogynnsamt konkurrensläge. Vi viUi detta sammanhang föreslå följande åtgärder; Den av klimatet besvärade norrländska sjöfarten börfrämjas genom förbättrade isbrytnings- och dockningsresurser. Statens järnvägars tariffer för gods- ochpersontransporter spelar en viktig roU i de regionalpoUtiska sammanhangen. Manbör därför pröva frågorna om maximitariffer, en bättre taxemässig samordningmellan buss- och järnvägsresor samt på försök pröva en genereU taxesänkning. Olje- och bensinpriserna är högre i än i övrigalandet. De kommer ju dessutom att ytterUgare höjas. Detta är specielltallvarligt då åtgången på grund av klimatförhållandena och de långatransporterna är mycket stor. Som ett led i regionalpolitiken bör dessamerkostnader kompenseras genom lägre skatteuttag vid införsel av bensin ocholja till norrländska hamnar. En snabb uppmstning av länsvägnäten och då särskUt medavseende på broarnas bredd och bärkraft bör komma tiU stånd. Den av 1973 beslutade sänkningen av flygprisernaär ett steg i rätt riktning. Det bör dock observeras att de ändradebiljettpriserna inte i första hand tUlkom som någon form avpersontransportstöd, utan närmast som ett resultat av differentiering av destatliga flygplatsavgifterna. Ytterligare åtgärder i prissänkande riktning förNorrlandsflyget är erforderliga. Riksdagenbeslöt 1973 om en sänkning av telefontaxorna på långa avstånd.UtveckUngen mot en utjämning av taxorna hälsar vi med tillfredsställelse. Vianser dock att utredningsarbetet bör fullföljas i enUghet medriksdagens tidigare uttalanden om en ytterligare utjämning. Många skäl talar för att jordbruket bör ges möjligheteratt fungera i hela landet. Ett motiv härför att beredskapskravet, men även frånregionalpolitiska synpunkter är det viktigt. En bygds förutsättningar attfungera som en god miljö för expanderande näringar av alla slag förbättrasgenom ett Uvskraftigt jordbruk. Kulturlandskapet försvinner om åkrarna växerigen, och även från konsumentsynpunkt är en produktion önskvärd, som utanaUtför långa transportavstånd kan tillgodose behovet av färskvaror av olikaslag. Jordbrukarna känner stor oro inför utvecklingen. Dåjordbruket läggs ned försvinner underlaget för jordbmkets förädUngsindustrier.Det måste ligga i samhällets intresse att förbättra jordbrukarnasarbetsbetingelser så att framtidstro och investeringsvUja återvänder. Enbart utgör och det allmännastödområdet i sin helhet av landet! Mot den bakgrunden hemställerjag att respektive utskott och därefter vid behandling av de frågorjag här berört, och som återfinns i form av motionsförslag från moderatasamUngspartiet, mig själv och sannoUkt många andra, får en tillfredsställande,positiv behandUng vid årets riksdag. Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandUngar. Hert () kort genmäle: sade att det var statenspålagor som tvingade företagen att rationalisera. Det bestrider jag i högstagrad. Jag vidhåller att i botten för företagarna ligger vinstintresset människan kommer i andra hand. Då det gäller skogsarbetarnaförhåller det sig på det viset att man tidigare faktiskt behandladeskogsarbetarna som redskap. Då man behövde en skogsarbetare ryckte man en sådantill arbetet. Därmed visade man inte särskilt stor omsorg om skogsarbetaren.Det var ett mycket hårt arbete, och betalningen var dålig. Det var i hög graddessa förhållanden som tvingade skogsarbetarna från skogsarbetet. Därom trorjag inte att det råder några delade meningar, utan den uppfattningen är välallmän. Skogsbolagen tvingades således till rationaliseringar för att kunnatiUgodogöra sig skogen. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Jag tror att det förhåller sig precistvärtom. Min erfarenhet från mindre och medelstora företag är att vi där ärmycket angelägna om arbetskraften. Vi är beroende av den men naturligtvis ocksåberoende av att få företaget att gå ihop, att få det lönsamt. Annars kan viinte driva det vidare utan blir tvingade att avskeda eller permittera, och detvUl vi inte göra. Vi vUl slå vakt om våra anställda. HerrWIKNER (s) kort genmäle; Jag sade i mitt inledningsanförande att jagnaturUgtvis vill att företagen skall gå med vinst, men att de onormalavinsterna skaU fördelas rättvist mellan människorna. Det är väl naturligt attjag har en annan värdering än , för vi har ju olika politiskauppfattningar. () kort genmäle: Vi närmar oss tydligen varandra. Jag kan håUamed om att det inte bör förekomma onormala vinster, men jag tvivlarpå att det är många företag i vårt land som går med onormala vinster.Större delen av hela vår svenska företagsamhet är en seriös företagsamhet somvill både de anstäUdas och samhällets bästa och som säkerligen deklarerar sinavinster korrekt. De är sannerligen inte onormalt stora. Att så ej är faUet servårt skatte- och avgiftssystem till. Jag skall även beröra vissa förhållandeni skogsbruket, som jag delvis anknöt tiU vid fjolårets remissdebatt. Sedan desshar vi upplevt en betydande konjunkturuppgång inom skogsbruket. Hur uthålligden blir är det väl omöjligt att förutsäga. Behovet av de råvaror somskogsbruket producerar tycks dock - åtminstone på - öka inom demarknader som är intressanta för oss. Skogsbrukets betydelse för vår samhällsekonomi bör väl vara väl bekant för alla som aktivt tar del i samhällsdebatten, och den harockså omvittnats här tidigare. generaldirektör har bl. a. i enartikel i facktidskriften på ett alldeles utmärkt sätt belystdessa frågor. Artikeln klarlägger på ett även för lekmannen begripligtspråk bl. a. de konsekvenser för samhällsekonomin som kan förväntas beroende påvilken skogspolitik samhället väljer. 1 artikeln fastslås att skogspolitiskariktlinjer grundade på långsiktiga bedömningar måste fastläggas. Han anförvidare att intensiteten i skogsvården inte får tillåtas bli direkt beroende av,som det heter, marknadskrafternas spel. Bland de åtgärder som föreslås för att på kort siktförbättra skogstillståndet och råvarusituationen utan att äventyra denlångsiktiga produktionen nämns röjning och gallring. Samma förslag beträffandeåtgärder framförde jag för ett är sedan i den allmänpolitiska debatten, dä ävensom en åtgärd för att förbättra sysselsättningen i inland.Arbetskraften har där reducerats med inemot 80 procenttrots dessa stora behov av skogsförbättringsåtgärder. Jag har tillsammans med några partivänner väckt enmotion som syftar till ganska långtgående åtgärder på detta område. a. tarvi upp frågan om ett finansieringssystem för ett långsiktigt skogsvårdsprogram.Länscheferna i Västernorriands och har i särskilda skrivelsertill jordbruksministern efterlyst ett positivt ställningstagande tUl ett intensivtskogsvårdsprogram för sina förvaltningsområden. I det material som då överlämnades återfinner vibeträffande skogsvården förslag om bl. a. inhämtning av eftersläpningen iröjningarna för attgarantera råvarutillgången och intensifierad skogsodling för att säkerställa demer långsiktiga behoven. Jordbruksministern har i årets statsverkspropositionaviserat förslag om vissa åtgärder tiU stöd för det norrländska skogsbruket. VistäUer stora förhoppningar på detta och förväntar att åtgärderna kan sättas insnarast möjligt. Jag anser mig inte kunna klarare beskriva det skogligatillståndet än vad de experter jag här åberopat har gjort. Däremot tror jag,att jag har en starkare upplevelse av sysselsättningsproblemen inom området änvad experterna kan redovisa. För mig framstår därför en rejäl satsning frånsamhällets sida som ytterst nödvändig i detta avseende. När det dessutom, som idetta fall, är möjligt att kombinera en förbättring av sysselsättningsläget med en motsvarande effekt på lång sikt torde inget tvivel råda om värdet avdessa satsningar från samhällets sida. Avslutningsvis vill jag uttala den förhoppningen att desom skall bygga upp de eventuella stödformerna söker finna lämpliga modeller,som dels kan aktivera skogsägarna till egna insatser, dels kan bU lätta atthantera. För del kunde t. ex. en förstärkning av det s.k. norrländska skogsproduktionsanslaget vara tiUtalande. Ett samråd med devirkeskon-sumerande industrierna kan kanske också ge tiU resultat att gallringsvirketpremieras. Alla parter bör ju vara intresserade av de effekter en godskogsvård för med sig hög sysselsättning i skogsbruket , bättreslutavverknings-bestånd och därmed bUligare virke . HertPERSSON i Heden (c); Energikrisen med 21 dagars drivmedelsransoneringoch prisstegringar på bensin och oljor i vissa faU mångdubbla har gett ossen värdefull erfarenhet, en lärdom som sannerligen måste tas ad notam. Det harklart bevisats hur oerhört känsUgt allting är för händelser i vår omvärld, hurfort allting påverkas av ting som vi inte kan råda över, hur mycket annorlundadet kan vara från den ena dagen till den andra. Inom livsmedelssektorn har enradikal förändring skett. Livsmedelssituationen i världen är skrämmande. Förändringarnatill det sämre har gått snabbare än vad någon väntat. Inte ens som det haruttryckts ibland de värsta olycksprofeterna kunde drömma om den massvält ochden död på grund av brist på mat ute i olika delar av världen som ärett faktum. jordbrukspolitiska beslut, som dikterades av dendåvarande socialdemokratiske jordbruksministern och genomdrevs av den socialdemokratiskamajoriteten mot och de övriga borgerliga partiemas motstånd, låg heltutanför en realistisk bedömning av livsmedelssituationen. Inte minst gäUdedetta i belysningen av den kända stora folkökningen i världens alla delar.Redan då var underförsörjningen påtaglig och svälten stor. Men regeringenstalesmän förfäktade den gången att om bara den svenska jordbruksproduktionenskars ned, skulle de svenska hushållen förbilliga sitt matkonto i inte ringautsträckning. Vi skulle få möjUghet att från utlandet importera livsmedel tillbetydligt lägre priser än vad framställningskostnaden belöpte sig till här hemma. hette detfrån socialdemokratin. Det fanns t. o. m. de som förfäktade den idén att detvore bäst om vi över huvud taget inriktade vår livsmedelsförsörjning påimporterade råvaror. blev det visserligen inte riktigt så som de värstaivrarna för en rasering av det svenska jordbruket gjorde sig tiU talesmän för.Men nedskärningen blev stor nog att åstadkomma svåra återverkningar framöver.Och priserna sedan!