prot · FX09134 · 1974-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollet för . § 2 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 2012 och2013 till socialförsäkringsutskottet samt nr 2014 till skatteutskottet. §3 Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottets betänkande nr 58,lagutskottets betänkande nr 35, socialutskottets betänkanden nr 38, 41 och 42,trafikutskottets betänkande nr 27 samt näringsulskottets betänkanden nr 51-54. Sänkning av inkomstskatten, m. m. § 4 Sänkning av inkomstskatten, m. m. Fortsattes överiäggningen angående skatteutskottetsbetänkanden nr 54 och 55 samt socialförsäkringsutskottets betänkande nr 33. FruTROEDSSON (m): "Strävan efler en rättvis beskattning är någol som praktiskttagel varie politiskt parti kan ställa sig bakom", framhöll skatteutskotteti ett betänkande , nr 44. Låt mig utifrån denna sålundadokumenterade strävan föra fram några synpunkier som just syftar till enrättvisare beskattning. Denförsta frågan gäller förvärvsavdraget. Föräldrar har i ålagts envårdnadsskyldighet gentemot sina barn. Denna skyldighet att sörja för barnetsperson och att utöva den uppsikt över barnet som är erforderlig gäller också omföräldrarna förvärvsarbetar. Men denna skyldighet har inte balanserats av enmotsvarande rättighet. Enligt skattelagarna skall utgifter för intäkternasförvärvande i princip vara avdragsgilla. En arbetstagare har full rätt att draav erforderiiga kostnader för resor till och från arbetet. En företagare färlika självklart dra av kostnader för sina anslällda i rörelsen vare sig desysslar med den direkia produktionen, sköter om företagel eller står för annanservice. Men förvärvsarbetande föräldrar med kanske fiera små barn, som inteett ögonblick kan lämnas ur sikte, har inte dessa rättigheter. Högsl 2 000kronor får dras av och det helt oberoende av barnens ålder, antal ettervärdbehov. Detta maximibelopp har för övrigt sänkts från per årsamtidigt som barntittsynskostnaderna har stigit. Detskall villigt erkännas att det har skett en kraftig utbyggnad av den kommunalabarntillsynen, där stat och kommun slår för en mycket Sänkningav inkomstskatten, m. m. stor del av kosinaden ochdär föräldrarnas ulgifler i moisvarande män blir lägre. Men tillgången påplatser svarar inte på något vis mot efterfrågan. Många föräldrar som inte fårplats för sina barn eller av andra orsaker inte kan utnyttja den kommunalabarntillsynen måsle till dryga koslnader själva skaffa fram en ersättare -eller stanna hemma. Detla gäller väl alldeles särskilt de familjer som harflera små barn. Där är ju värd i hemmet ofta det enda realistiska alternativet. Detär naturligtvis omöjligt för de fiesta föräldrar som har flera barn att betalaul en någorlunda marknadsmässig ersättning så länge som det måste ske med redanbeskattade medel. Daghemsvärd av tre barn i en familj kan beräknas kostabetydligt mer än . Jag nämner della bara för alt visa atl vårdenav barnen i deras hem borde kunna hävda sig riktigt bra, om vi fick enrättvisare familjepolitik och en familjebeskallning som medgav siörrevalfrihet. Skalltalet om kvinnans, om familjens valfrihet bli en realitet också i de familjersom har flera barn måste föräldrar få dra av sådana koslnader som är absolutnödvändiga för att de skatt kunna förvärvsarbeta. Infördes ell sådantförvärvsavdrag för nödvändiga och styrkta barntillsynskoslnader, somöverstiger det nuvarande förvärvsavdraget på , skulle föräldrarnafå betydligt siörre möjligheler all betala den ersättning som krävs för attdagmamman, praktikanten eller barnvårdaren skali ställa upp. Nalurliglvis mästedel sällas en gräns för den avdragsrällen, lämpligen vid vad motsvarande värdfaktiskt skulle kosta i daghem eller familjedaghem. Menavdragsrätl skulle gynna höginkomsttagare, sade i igärdagens debatt. Annars ställde han sig, som jag uppfattade del, posiiiv lilltanken på ett utvidgat förvärvsavdrag. Men det är inte korrekl att säga atl ettsådani avdrag skulle gynna framför alll höginkomsttagare. Denbristfälliga avdragsrätten missgynnar nämligen framför alltlåginkomslfamiljer som har flera barn eller av annan anledning inte kan UlnyUjaden kommunala barntillsynen. Jag skall visa det med ett exempel. Lät oss la enutpräglat lågavlönad familj med flera små barn där mannen Ijänar 30 000 kronor.Hustrun vitt också la elt förvärvsarbete, och för all det skall bli möjligt måsleman betala en ersättare t , vilket inom parentes sagl arenmyckel tåg lön. Men hustrun i del här fallet måste dä fiäna minsl 27 000 kronorför atl arbetsbytet skall gå ihop efter skatt och bortfallna bostadstillägg. annan familj med högre inkomsi som inte får bostadstillägg räcker del atlhustrun fiänar för att arbetsbytet skall gå jämnt upp. Inte minslav omtanke om de låginkomsttagare som har för mänga barn för all kunna utnytfiaden kommunala barntillsynen är det utomordentligt angelägel med en utvidgadavdragsrätl. Jag ber alt fä yrka bifall till den vid skalteutskollels belänkande nr54 fogade reservationen 11 av herrar i och Nitsson i Trobro, sominnebär krav pä skyndsaml förstag lill lagstiftning i denna fråga. Valfrihetborde också innebära atl föräldrar inte av ivingande ekonomiska skäl måsleförvärvsarbeta, även om de hellre skulle vara hos barnen och kanske skulle göraen lika slor samhällsinsats där. Jag vill bara här notera all den provisoriskaskalleomläggning som vi nu diskulerar innebär yllertigare en relativförsämring för många barnfamiljer där ena maken är hemma hos barnen. skerjust genom atl den särskilda skattereduktionen på inte lar någon somhelst hänsyn lill försöriningsbördan. Elt barnlöst par med ända upp lill 36 000kronor var i inkomsi kan fä särskild skattereduktion; de fär alltså tillsammans500 kronor. Men om en barnfamilj skall leva på en enda inkomsi, säg 39 000kronor, får den familjen inte ett öre i skattereduktion - trols all betydligtfler skall leva pä en betydligt lägre inkomst. Motsvarandegäller utskoltsmajoritetens förstag om en begränsad avdragsrätl försjukförsäkringsavgiften. Jag vill här bara stryka under hur viktigt del är all skalleulredningeni sill fortsatta arbete verkligen beaktar barnfamiljernas lägre skatteförmåga.Herr i har för övrigt redan behandlat de här frågorna. Jagskall la upp yllertigare en fråga, som gäller sambeskaltningen av s. k.B-inkomsler. Jag har molionen 148 velat peka pä en möjlighet all förbättra delnu gällande systemet. Enligt gällande skatteregler skatt B-inkomslersärbeskatlas om de understiger . Men överstiger B-inkomsterna 2 000kronor sambeskattas de från första kronan. kan fä ganska drastiskaeffekier. Lätoss ta en familj där mannen fiänar och hustrun deltidsarbetar meden inkomsi av . Hustrun har dessulom en B-inkomsl på knappt 2 000kronor, som skatt särbeskatlas och då belastas med en skall av . Menom denna inkomsi siiger med lill , ökar skatten med 580kronor därför att den då skall sambeskatlas från allra första kronan. Del bliralltså en marginalskatt på 580 proceni. Försl när B-inkomsien i delta fall överstiger3 fär hustrun behälla lika mycket som när B-inkomsten belöpte siglill . Delkan bli ännu mera drastiska konsekvenser om mannen t. ex. har iinkomsi. Då behöver hustrun i detta fall öka sin B-inkomst från 2 000 titt för att få behålla lika myckel som förul. kan nalurtigtvisinte belraklas som tillfredsställande. Mänga som sambeskallas har B-inkomsleruppgående titt ungefär dessa belopp och drabbas av de ofullkomligabestämmelserna. Denna tröskeleffekt skutte kunna undvikas om B-inkomsler lillden det de undersieg alttid särbeskatlades. Mendetta skulle vara ett skalleundandragande som inte kan accepleras, sade herrWärnberg i gärdagens deball i denna fråga. Jag lycker all del är elt mycketmärkligt resonemang. Om paret i fråga var ogift och saknade Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. barn, skutte mannen ochkvinnan självfallet beskallas var för sig, hur höga B-inkomster de än hade. Menom de gifter sig etter sammanbor och får barn, skatt de helt plötsligt drabbasav en högre skatt på B-inkomsterna. Jag tror att del är mycket svårt attövertyga dem om alt det är något slags högre skatterätlvisa som tigger bakom denuvarande bestämmelserna. Jagber därför, herr talman, att få yrka bifall till reservaiionen 14 vidskalteutskotlets betänkande nr 54, där det hemstälts alt motionen 148 måtteövertämnas till skalleulredningen för beaktande. Hen HYLTANDER (fp): Endastnågra få ord i anslutning lill socialförsäkringsulskollels betänkande nr 33,med anledning av atl jag sedan ell flertal är tillbaka tillsammans med någrakamrater från motionerat om en minskning av den tröskeleffekt somuppslår genom det höga avdraget i anledning av pensionärers extrainkomster vidberäkningen av del kommunala bostadstillägget. Som de som var med i andrakammaren minns lyckades vi genom framstötar från bl. a. mig själv få detdåvarande avdraget på eller två tredjedelar av sidoinkomsien sänktlill den nivå som gäller, dvs. av sidoinkomster som överstigerett visst belopp. av utskoltsmajorileten tillstyrkta propositionen föreslås alt avdraget päKBT skatt minskas med en tredjedel av sidoinkomster överstigande 2 000 kronorför enskilda och I 500 för gifta pensionärer. hälsar jag medtillfredsställelse. Egentligen borde man kunna hoppas atl denna iröskeleffektytteriigare minskas. Jaghar tillsammans med väckt motionen 995 med hemställan om atlifrågavarande avdrag skatt minskas frän hälften till 30 proceni avsidoinkomsien. Herrar i och i har i motionen 1312begärt förslag till ändring av lagen om allmän försäkring så atl deprövningsfria beloppen för sidoinkomsler skulle höjas, och det är ell förslag isamma syfte, dvs. atl effekterna inte skulle bli så svåra för vederbörandepensionärer. Faktum är atl nuvarande regler har inneburit att pensionärer medextra inkomsler i vissa skikt inte fått behålla mer än några tior av entusenlapp. Jagkan med tacksamhet notera all de intentioner som framförts i de här motionernahar blivit tillgodosedda i proposilionen och i utskottsbetänkandet. Det är juen kuriositet, som väl inte är ovanlig här i kammaren, att man fär syftet medframställningar tillgodosett men all motionerna sedan blir avstyrkta, och såär del även i det här fallet. Jag ber atl få upprepa del yttrande som jag fällde i socialförsäkringsulskollelnär vi behandlade del här förstaget, och det var: Äntligen! Jag tycker atl vikan notera med tillfredsställelse atl vi äntligen har fåll delta förslag medförmånligare avtrappningsregter pä bord. Hen (): Dettäter väldigt bestickande när säger alt den kostnad man har föratt se efter sina barn ju är en kostnad för intäkternas förvärvande ochegentligen borde vara avdragsgill. Man kan lill nöds hälla med henne -vederbörande kan alltså inte skaffa sig någon inkomsi om inte någon annan serefter barnen. Jag har ingenting all invända mol det resonemanget. Mendå kommer vi in på den stora principfrågan: Skall privala levnadsomkostnadervara avdragsgilla? De kostnader man har för sin familj har hitintills alllidbetraktats som privata levnadsomkostnader. Om barntillsynskostnader skatt varaavdragsgilla kan man säga: Jag kan heller inte tjäna någonting, om jag inte fårmat - då borde alltså malkostnaderna också vara avdragsgilla. Jag kan intefiäna någonting, om jag inte har en hygglig bostad all gä hem till - dä bordeockså bostadskostnaderna vara avdragsgilla. Jag kan inte arbela, om jag intehar kläder av ett visst slag - då borde också ktädkostnader vara avdragsgilla.Så här kan man i princip hålla på atl räkna upp den ena kosinaden efter denandra som borde vara avdragsgill. Nåväl,säger man, ni har ju ändå accepterat atl barnkostnaderna är en extra kostnadför intäkternas förvärvande, eftersom det finns ett förvärvsavdrag i vårnuvarande beskattning. Del är alldeles riktigt, men förvärvsavdraget tillkomunder då vi hade sambeskattning och då ett gift par fick dubblaorlsavdrag, även om bara en av makarna ar-belade. Om den andra maken också gickut och arbetade, fick de inget mera ortsavdrag för det, och därmed tåg del isakens natur alt det kunde vara rimligt att ha del här s. k. förvärvsavdraget. Sedanhar vi genomfört den obligatoriska särbeskaltningen, som belyder all var ochen skall ha sitt eget ortsavdrag. Vi har ingen sammankoppting mellan makarnamer än i fråga om den obligatoriska sambeskattningen på förmögenhetsinkomster.För övrigl har vi en obligatorisk särbeskalining, där var och en betalar skattför sin inkomst och var och en har sill egel grundavdrag. Om sedan den enaeller den andra av makarna har kostnader för barn är de inte avdragsgilla. Idet här läget skulle man väl ha slopat förvärvsavdraget, men del hade blivit enså stor skattehöjning för de familjer som tidigare hade förvärvsavdrag och därbara en hade arbete, atl man inte kunde ta den, utan lät förvärvsavdraget varakvar. Det är anledningen lill atl vi har det. säger atl del är läginkomsttagaren som får lida for detta i ställetför höginkomsllagaren, som vi har sagl. Nej, jag tror att har feldärvidlag. vill alt man skall få avdrag upp lill den verkligakostnaden - med en spärr som ligger så högt att den är ointressant. Då trorjagall den som har verkligt stora inkomsler kommer atl skaffa sig en hemhjälp somkostar mycket, myckel mer än den lilla inkomstlagaren har råd med; hur mångaavdrag hon än fär har hon inte råd all skaffa sig en så dyr hemhjälp. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Detkommer alltså alt bli inte bara tillsyn av barn ulan tillsyn av barn pä elthett annal säll och kanske tillsyn av hemmet. Vilken taxeringsmyndighet skallgå i de olika hemmen och kontrollera om vederbörande ser efler barnen ellerlagar mal åt andra eller slädar osv. Det finns ingen taxeringsmyndighet ivärlden som duger till del. Därför har man fortfarande kvar den härschabloniseringen. Detfinns alltså ell förvärvsavdrag , som slår orätt i mångafalt. Det är t. o. m. så alt man i ålskilliga fall inte har 2 000 kronorskostnader därför att mormor etter farmor eller någon annan ser efler ungarna.När ungarna är i den åldern all de går i skolan och ingen ser efter dem alls,har man inga koslnader. Del finns ingen möjlighet för någon taxeringsnämnd altsäga vem som har kostnaderna, och därför behåller man schablonmetoden. Närdel gäller sambeskaltningen av kapitalinkomster vidhåller jagall om vi genomförde förslag, skulle det bli en verklig källatill skallefiykt. Kapitalinkomsterna finns nu hos en av makarna. De skutteomedelbart flyttas över, intill , på den andra, för då skulle manju slippa undan skallen. Det skulle alltså ske i alla svenska familjer - ochdumma vore de annars - om förstag ginge igenom. Därmed tror jagmig ha motiverat mitt påstående atl det gäller ett skalleundandragande, somnaturligtvis då vore lagenligt. Vidaresäger att om dessa personer vore ogifta, skutte de förmodligen fä2 var i avdrag. Ja, vissl får de del, dd är alldeles rikligt. Vi harfortfarande särbeskalining, och den slår igenom här också. Avdraget får görasper person och när del gäller gifta räknar vi dem som en enhet. Det är omöjligtför oss all se efter om människor bor ihop etter inte, ulan här gäller alltsåäktenskapet som sådani. Vi har då en klar linje; det finns någonling alt ta pä,ell kriterium. Meddetta lycker jag all jag har bemöll tal all vi harskalteorältvisa . Det har vi inte, ulan vi försöker få någorlunda rättvisapå den här punkten. Med bevarande av del skattesystem vi har försöker viförhindra alltför slor skaltenykl. FruTROEDSSON (m): säger atl del är privata levnadskostnader när del ärfråga om sådana barntillsynskoslnader som är absolut erfor-dertiga för altföräldrarna skall kunna förvärvsarbeta och ändå uppfylla sinavårdnadsskyldigheter. Jag kan inte inse all del skulle förhålla sig så, även omjag vel atl dagens lagstiftning utgår från den uppfattningen. Delär ju elt samhällsintresse av allra högsta rang atl barnen får erforderligvärd vare sig föräldrarna förvärvsarbetar eller inte. Då lycker jag alt ävenskallelagsliflningen bör ta hänsyn lill delta. Del är kanske egalt om man ärbättre eller sämre klädd när man går lill sill förvärvsarbete eller om man älermer eller mindre dyrbar mat. Men det är icke egalt rrån samhällets synpunkt ombarnen får den värd de behöver eller inte. Därför lycker jag all detär hög lid att man verkligen - om man nu menar altvar med talet om familjensvalfrihet - möjliggör detta genom atl medge avdrag för nödvändigabarntillsynskoslnader. Detär inte heller så, , alt detta skutte gynna höginkomsttagarna.Avdragsrätten skulle nämligen bero på barnens vårdbehov och ålder, inte, som nui viss mån är fallet, pä föräldrarnas inkomsler. Delnuvarande beloppet, , motsvarar en utgift på imånaden. Jag irodde atl socialdemokraterna av hela sin själ verkade för all fäupp låginkomslerna titt rimliga nivåer. Men del här är ju ett avdrag somverkligen är ägnat all bibehålla hemhjälp och barntillsyn som myckel lågtavlönad verksamhel. Sedan hell kort några ordom B-inkomster. Detär inte meningen all man skall kunna skaltefuska här. Vad jag eftersträvat medmin moiion är ju alt B-inkomster på sammanlagt för en familj skattsärbeskatlas. Även om vederbörande har högre inkomst än så skatt alltså dlgrundbelopp pä alltid bli föremål för särbeskalining. Och jagvidhåller all del från skallerättvisesynpunkt känns viktigt för många att fäett intryck av all samhället lar hänsyn till skaltebdalarnas skatteförmåga ochinte utgår från vad som är enklast från samhällets synpunkt. Även om del skullemedföra elt vissl skaltebortfall i dagens läge måste det ändå vara viktigt behandlar gifta och ensamstående efler sä långt möjligt samma skalleregler. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Övertäggningenvar härmed slutad. HerrTALMANNEN yttrade: Propositioner ställs först beträffande ulskolletshemställan och därefter i fråga om motiveringen. Proposilionergavs på bifall till dels ulskotlels hemställan, dels hemställan i motionen nr1891 av m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skalteulskollels hemställan i betänkandel nr 54punkten 1 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil hemslällan i motionen nr 1891 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrBerndlson begärde röst- Sänkningav inkomstskatten, m. m. räkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på godkännande av l:o) utskottets molivering, 2:o) ulskotlels motiveringmed den ändring däri som föreslagils i reservationen nr 1 av iKnäred m. fl. samt 3:o)den i reservaiionen nr 2 av herrar i ochNilsson i Trobro anförda motiveringen, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då i Boråsbegärde voiering upptogs för beslämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan i begärt votering även beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendemotiveringen beträffande skatteutskottets belänkande nr 54 punkten 1 antarreservationen nr 1 av i m. fl. den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservaiionen nr 2 av herrarMagnusson i och i Trobro. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes voiering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultal: Ienlighet härmed blev följande voleringsproposiiion uppläst och godkänd: Den som vill all kammarengodkänner skalteutskotlets motivering belräffande punklen 1 i betänkandel nr54 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarengodkänt utskottets motivering med den ändring däri som föreslagits ireservationen nr 1 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 3 avherrar i och i Trobro i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vitt att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 54punkten 2 röstar ja, den det ej vilt röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 3 av herrar i och i Trobro imotsvarande del. Vid omröslning genom uppresning förklaradesnertatet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrMagnusson i begärde rösiräkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 284 Nej - 49 Propositionergavs pä bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 5 avherrar i och i Trobro i motsvarande del saml 3:o) detav under överiäggningen framställda yrkandet om bifall lillpropositionens förslag i motsvarande del, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä i Boråsbegärde voiering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering belräffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vitt alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskalteutskotlets hemslällan i belänkandet nr 54 punkten 3 antar reservationennr 5 av herrar i och Nitsson i Trobro i moisvarande del röstarja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit det av underöveriäggningen framställda yrkandel om bifall titt propositionens förstag imotsvarande del. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkslälldes votering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följanderesullal: 1 enlighel härmed blev följandevolertngsproposition uppläst och godkänd: Densom vitt att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandel nr 54punklen 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 5 av herrar i och i Trobro imotsvarande det. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resullal: Ja- 285 Nej - 49 Proposilioner gavs på bifall lill l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationerna nr 6, 8 och 9 av i m.fl. samt 3:o) ulskollets hemslällan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen nr 7 av herrar i och iTrobro, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde voiering upptogs för beslämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan herrMagnusson i begärt votering belräffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vitt all kammarenlill kontraproposition i huvudvoteringen angående skatteulskollels hemslällani betänkandel nr 54 punklen 4 antar reservationerna nr 6, 8 och 9 av herrAndersson i m. fl röslar ja, den del ej vitt röslarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda voiering antagit utskottets hemställan med denändring i motiveringen som föreslagits i reservaiionen nr 7 av herrar Magnussoni och Nitsson i Trobro. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen.