prot · FX09138 · 1974-12-31 00:00:00 — Detta rent allmänt sagt om industriministerns bedömning och värdetav hans invändning. Industriministernundrar varför man inte har gjort mer när det gäller alternativa energikällor.Han ger själv delvis svaret på frågan. Del är myckel enkelt. Oljan har varit såförbluffande billig, så orimligt billig , att det inte harfunnits någon som helst anledning att från lönsamhetssynpunkt salsa på någotannat. Men när nu oljeimporten stiger till snart astronomiska belopp, näruranpriserna stiger lika snabbi och när man vet att det inom ändlig tid kommeratt vara slut på både olja och uran, tycker jag alt det verkligen är angeläget- även om det fortfarande finns ovisshet med i bilden och även om fortfarandevissa forskare talar emot varandra - all ta till vara de praktiska erfarenhetersom kan vinnas på jordvärmens område. Men se det vill man inle. Del är såförfärligt dyrt. Jag säger än en gång: Skicka ut några experter frånindusirideparlementet som kan studera hur man bär sig åt i . Om användning avJordvärmen som energikälla Omanvändning av Jordvärmen som energikälla Fråga kollegan i Frankrikehur han ställer sig till förslaget från för tekniskutveckling att värma upp ungefar halva bostadsbestånd med jordvärme.Fråga också om delta anses som riskfylld ekonomisk satsning. Fråga om man där ikulisserna hör experter som slåss med varandra, eller om det är en rationellekonomisk planering som ligger bakom de förslag man tänker ställa. Fråga varförman nu i med jordvärme kan försörja 5 000 lägenheter och dettatydligen på ett rimligt ekonomiskt sätt - vilket man har berättat när jag harvarit där. Detfinns enligt geofysikerna stor möjlighet att även i hitta sådanaunderjordiska varma sjöar som finns i . Om jag inte minns fel hart. o. m. OPAB:s mätningar - det kan jag fråga på en gång -utvisat att man åtminstone i har sallvat-tenförekomster, som medvärmeväxlare och liknande teknik skulle kunna användas för det här ändamålet. Viskall självfallet vara försiktiga när det gäller att satsa på saker och tingsom förefaller alltför diffusa för att ge ekonomiskt resultat. Men jag tror attförsiktigheten i det sammanhang som det nu gäller är ett kamouflage - som jagnyss sade - för ovilja att handla. Härgäller det viktigare saker än vi varit med om i detta land ,nämligen atl skaffa fram alternativa energikällor till någonting som är såomtvistat och som håller på att bli så otroligt dyrt som kärnkraften.Försiktigheten bjuder självfallet atl man inte går lill några överdrivnaekonomiska satsningar. Men, herr industriminister, en satsning på 50 miljonerkronor - alltså tiondelen av hela energisalsningen - kan omöjligenbetraktas som någon oförsiktighet. Jag upprepar milt förslag att en sådansatsning bör göras. tar upp frågan om kostnader för redan utveckladenergiteknik. Om kärnkraften vet vi atl den exploateras runt om i världen. Härslår vi inför någonting som är ganska ovisst. Det pågår forskning på mångahåll, och vi har anledning alt nogsamt följa den forskningen. Från svensk sidahar föreslagits i en av underkom-miltéerna i den s. k. oljeklubben - ett organsom påbörjat sitt arbete och som också skall studera alternalivaenergilösningar - atl frågan om geotermisk teknologi skall tas upp tillgemensam prövning. Vi kommer att delta i det arbetet och följa det medintresse. Nusäger att det kanske finns värmefickor med också i Sverige.Det har uppgivits alt det i finns vatten ned till ca I ,vilket inte räcker, enligt de uppgifter jag har. Om man skall gå ned lill kostar det . Del är möjligt att man såsmåningom skall undersöka detta. Vi kan inle helt avvisa tanken, även om delförefaller som om sannolikheten för att hitia på del djupet inte ärstor. Innan vi med borrningar börjar söka eventuella värmefickor - vilketkostar myckel pengar, som jag sade -måste vi därför enligl energiprogramkommitténs förslag studeraförutsättningarna närmare. Kommittén har gjort den bedömningen under ansvarför sitt arbete, och vi har atl pröva hur långt vi skall gå när det gällerde lämnade rekommendationerna. Den här frågan kommer attunderställas , och då får vi tillfälle atl ytterligare diskutera den. HerrSJÖNELL (c): Industriministern säger med anledning av att jag tagit upp denfruktansvärda disproportionen mellan investeringar i kärnkraft och ialternativa energikällor att kärnkraften är en utvecklad teknik, som vi kännertill, och att vi därför kan satsa på den. Delta är, herr industriminister, ettväl kategoriskt påstående. Vi vet inle allt om kärnkraften. Vi vet t. ex. ännuinle om vi kan lösa avfallsproblemen. Dessutom vet vi inte heller något om hurde snabba reaktorerna, bridreaktorerna, kommer att gestalta sig. I dessastycken eller beträffande dessas kostnader är tekniken långt ifrån färdig. Ochför alt nämna del väsentliga exemplet, herr industriminister, visste vi intesärskilt mycket om men hejade ändå på friskt och satsade I 000miljoner av svenska skattemedel för att komma underfund med huruvidatungvatlentekniken kunde vara gagnelig och ändamålsenlig. Resultatet blevnegativt, men satsningen på 1 000 miljoner gjordes utan större invändningar omkostnaderna. När jag nu föreslår är det för dyrt. Jag tyckeratt detta ekonomiska resonemang inle går ihop. Del måste som sagt finnas andrabevekelsegrunder för den visade oviljan. Industriministernsäger vidare atl det i kanske finns värmefickor med vatten som kanutnyttjas. Han säger också all man har funnit lämpliga sprickor men attvattenförekomsten är otillräcklig. Ja, det finns sannolikt sådana, enligtgeologisk expertis, på olika håll i vårt land. Men, herr industriminister, manfår inte tag i sådana värmefickor och vat-tenförekomslergenom alt,somindustriministern föreslår, tillgripa grundforskning, utan det sker genom sätter i gång med mätningar för atl ta reda på varvärmeförekomsterna finns. Vi har en ypperlig geologisk expertis här i landetoch några ännu ypperligare geofysiker. I samarbete med dessa skulle det inlevara särskilt svårt alt genomföra sådana mätningar. Menindustriministern säger att vi måste vara försiktiga och atl vi av ekonomiskaskäl måste satsa på grundforskning. Han säger slutligen attenergiprogramkommitlén har gjort sin bedömning om försiktighet och enavvaktande hållning under ansvar för sitt arbete. Självfallet har den gjortdet. Men, herr industriminister, jag som reserverade mig mot denna bedömning ienergiprogramkommitlén har framställt mina förslag under precis samma ansvarför mitt arbete som vad kommittén gjort, och den ena kan ju vara lika god somden andra när det gäller ansvar för arbetet. Omanvändning av Jordvärmen som energikälla 4Riksdagens protokoll 1974. Omförtsattstöd åt den industriella utvecklingen i Jagupprepar än en gång, herr talman, att 50 miljoner för en satsning på att leiaefter värmesprickor och varmt vatten och för alt över huvud taget i den svenskaberggrunden, både i urberg och kalksten, undersöka var förutsättningar finnsför atl lokalisera jordvärme är ett minimikrav. Det är också etl rimligt kravsom måste förverkligas om regeringen vill göra gällande att man har någotstörre intresse för alternativa energikällor. Jag vill helt kort säga att vi inte har atl diskuteraomfattningen av det anslag som skall beviljas. Jag kan självfallet inleförhindra atl vända sig lill för atl begära de pengarhan anser bör komma i fråga. Jag har uttalat min mening. Del finns ett intresseför att nogsamt följa frågan, men man får tills vidare iaktta försiktighet,eftersom uppfattningarna bland forskarna är så delade. Vi har också anledningatt följa forskningen på det internationella planet. HerrSJÖNELL (c): Bara heltkort några ord. Industriministernoch jag är tydligen inte överens om takten i satsningen på detta område. Hanavvisar inle uppfattningen att frågan är intressant och alt satsningar kan varameningsfulla och kanske kan ge förnämligt resultat, men detta ligger någonstansi framtiden, säger . Jag tror med stöd av den expertis jag harkonsulterat och framför allt på grund av praktiska resultat i och påandra håll att möjligheterna att utnyttja jordvärmen ligger mycket närmare itiden än vad som framgår av industriministerns bedömning, och jag anser alt vibör göra en snabb satsning. Jagkan bara avslutningsvis säga att jag hoppas atl fakta, som kommer idagen genom den intensiva forskning som äger rum runt om i världen, skall fåindustriministern att ändra åsikt, så att han kan värja sig för en tänkbaranklagelse, till följd av sin ovilja all göra en satsning på detta område, föratl ensidigt vilja satsa på kärnkraft med uteslutande av alternalivaenergikällor. Överläggningen var härmedslutad. §7 Om fortsatt stöd åt den industriella utvecklingen i Herrindustriministern erhöll ordet för atl besvara \>ists(s) framställda inierpcllation. nr 135. och anförde: har frågat mig dels om jag kan bekräfta beslutet atlbevara verksamheten vid Vanäsverken i , dels om regeringen - medanledning av krympningen av den militära och civilmilitära sektorn - med olikaåtgärder även i fortsättningen avser atl understödja denindustriella utvecklingen i . Vanäsverkeni som ingår i förenade fabriksverken - FFV - tillverkarfinkaliberammunition för försvaret. Förutom Vanäsverken finns ett företag ilandet med i stort samma produktionsinriktning. Försvarels beställningar avdessa produkter har minskat. Enligl planerna för kommande årkan vi räkna med en ytterligare minskning av beställningarna'. Den vikandeorderingången medför svårigheter för de två företagsenheter som är beroende avsådana beställningar. FFV:sframtida verksamhetsinriktning har utretts av FFV-utredning. Fråganbereds inom industridepartementet. Arten och omfattningen avden framlida verksamheten vid Vanäsverken är ett naturligt led i detta arbete.Nära kontakt hålls med de fackliga organisationerna och kommunen. Förnärvarande sysselsätts ca 300 personer vid Vanäsverken. Såvitt kan bedömas kanden nu erforderliga omställningen ner till ca 200 personer genomnaturlig avgång bland personalen. Karlsborgskommun är en av de kommuner som behöver fier arbetstillfällen. Då näringsliveti hög grad är orienterat mot den militära sektorn bör dessa i första handskapas genom etablering av civil produktion. Frågan om lokaliseringsstöd videtablering av civil produktion i övervägs . Omförtsatt stöd åt den industriella utvecklingen i HerrBLOMKVIST (s): Jag ber att få tacka industriministern. Jag vill redan nu säga alt jagär mycket nöjd med de svar som jag har fått av statsrådet på frågorna i mininterpellation. Innanjag gör en kort kommentar till industriministerns svar vill jag peka på atl jagoch mina partivänner från här i vid olika tillfällen -senast i en motion - har uttalat vår oro över utvecklingen i . Vi hardärvid bl. a. tagit upp kommunens negativa befolkningsutveckling. Enbart underåren 1965-1972 minskade dess invånarantal med 785 personer. Krympningen av denmilitära och civilmilitära sektorn har naturligtvis medverkat till dennaogynnsamma befolkningsutveckling. Låt oss komma ihåg alt har byggtsupp kring militära förband och institutioner. Exempelvis är till Karlsborg förlagdakungl. signalregemenie, kungl. Västgöta flygflottilj och arménsfallskärmsjägarskola. Som den största arbetsgivaren i kommunen har självfalletstaten ett stort ansvar för samhällets framtida utveckling. ILänsprogram 1970 har även gjort ett uttalande om behovet av enbättre utveckling inom näringslivet i , där huvuduppgiften måste varaall så långt som möjligt främja ett mera allsidigt och breddat utbud avsysselsättningstillfällen. I syfte alt så snabbt som möjligt söka åstadkomma ensådan utveckling har därför tillsatt en arbetsgrupp. Genom Luxorsullokalisering av en avdelning från till har man, glädjandenog, i är lyckats tillföra kommunen ca 120 nya arbetsplatser. Men mer ännågonsin tidigare fram- Omförtsatt stöd åt den industriella utvecklingen i står det som enlivsnödvändighet att arbetsgruppen tillsammans med kommunen och andra godakrafter-och här inräknar jag .självfallet statsmakterna - söker få till ståndallt flera förelagselableringar lill kommunen. Underhösten kom så beskedet om atl förenade fabriksverken hade planer på att lägganed produktionen av finkalibrig ammunition vid Vanäsverken. Enligl planernaskulle denna tillverkning förläggas till Åmots-fors i . Såväl deanställda vid fabriken i som personalorganisationernas företrädare,och inte minst ordföranden i , reagerademycket kraftigt mot förslaget. Tack vare ett utomordentligt gott arbete, bådelokali och centralt, kunde man till slut genom en överenskommelse medindustriministern säkra den fortsatta driften vid Vanäsverken. Itidningen av har bl. a. uttalatatt "från vår sida sett anser vi del orimligt att lägga ned en statligindustri. som man säger till de anställda att vi ordnar andra privatajobb. Vi är därför lacksamma atl industriminister förstått allvareti vårt och FCTF:s agerande." Härvill jag än en gång upprepa att jag tycker att jag har fått ett mycket positivtsvar på min interpellation. Statsrådetpekar i sitt svar på att frågan om FFV:s framlida verksamhetsinriktning förnärvarande bereds inom industridepartementet, vidare att arten och omfattningenav den framtida verksamheten vid Vanäsverken är ett naturligt led i dettaarbete. Statsrådet framhåller också alt nära kontakt hålls med de fackligaorganisationerna, och såvitt kan bedömas kan den nu erforderliga omställningenned lill 200 personer genom naturlig avgång bland personalen. Enliglmin mening är del tillfredsställande att frågan behandlas på ett sådant sättinom departementet som industriministern här har redovisat. Jag noterarsjälvfallet också med tillfredsställelse all man kommer atl hålla nära kontaktmed de fackliga organisationerna och kommunen. EvertOdh, en av fackföreningens representanter vid Vanäsverken, har i tidningenStatsanställd av gjort följande uttalande: "Vi kan förframliden acceptera en omstrukturering, och även acceptera ett köp av Norma.Men det köpet får inte gå ut över Vanas. Vi måste också få garantier för att vii framtiden får vara med och påverka vår egen situation på fabriken." Jagär övertygad om att hela personalen vid Vanäsverken ansluter sig till Odhsuttalande. Jag tror vidare atl de anställda även delar den uppfattningen atlför att man skall kunna utveckla sysselsättningen i framliden och säkra arbeteför de anställda, bör man pröva frågan om en kompletterande produktion. Medtacksamhet noterar jag också att industriministern delar uppfattningen allKarlsborgs kommun är en av de kommuner som behöver fier arbetstillfällen ochatl dessa i första hand skall skapas genom eta- blering av en civilproduktion. Glädjande nog meddelar statsrådet att frågan omlokaliseringsstöd vid etablering av civil produktion i övervägs. Detär naturligtvis sådana statliga åtgärder förenade med fortsatta aktivaregionalpolitiska insatser som kommer att medverka till ökadesysselsättningsmöjligheter och en bättre service för invånarna i iframtiden. Jag ber att än en gång få framföra ett tack för svaret frånindustriministern. Ang.innebörden av en svensk anslutning till den s. k. oljeklubben Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Ang. innebördenav en svensk anslutning till den s. k. oljeklubben Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara ' (c) den14 november framställda interpellation, nr 158, till herr handelsministern, ochanförde: har frågat handelsministern om anslutning tillECG skulle skapa nya typer av beroenden som kommer att reducera vårhandlingsfrihet när det gäller möjligheterna atl utforma vår energipolitik. Det ankommer på mig altbesvara denna fråga. Sverigeoch 15 andra medlemmar av undertecknade preliminärt i åretl avtal - utarbetat inom den s. k. () - om attbilda ett internationellt organ för energisamarbete inom ramen för . Dettaorgan, (lEA), skall svara för genomförandet av ettsamarbelsprogram, International Energy Program (lEP). Frågan om Sverigesdellagande i detta samarbete kommer atl underställas . Avtaletssyfte är alt öka tryggheten i oljeförsörjningen för de deltagande länderna,framför allt i krislägen av den art vi upplevde föregående vinter, genom etlsärskilt fördelningssystem. Systemet innebär all tillgänglig olja fördelas såatt varje medlemsland får så myckel som svarar mot dess andel av gruppenstotala förbrukning. Avtalet syftar inte lill all gruppen som helhet i enoljekris skall söka öka den andel av den globala oljetillförseln som gruppenhaft under normala förhållanden. Avtaletinnehåller vidare bl. a. etl avsnitt om långsiktigt energisamarbete. Målet fördetta är alt de deltagande länderna på skall kunna minska sittberoende av importerad olja. I fråga om forskning och utveckling presenteras enlista med samarbetsprogram som på kärnkraftsområdet upptar hantering avradioaktivt avfall och kärnsäkerhets-frågor samt i övrigt bl. a. kolteknologi,solenergi, väteframställning, fusion, utnyttjande av spillvärme,energibesparing samt allmänna ener-gisyslemsludier. De medlemmar som önskarskall kunna della i gemensamma projekt. Ang.innebörden av en svensk anslutning till den s. k. oljeklubben Dedeltagande länderna skall sträva efter atl minska sitt oljeberoende. I övrigtinnebär inle avtalet i fråga om det långsiktiga samarbetet några utfästelser. Sverigeförbinder sig således inte genom delta avtal till ökade satsningar på någotsärskilt energislag eller till andra energipolitiska åtgärder. Vi kan välja alldelta i det internationella energisamarbetel allteftersom det stämmer medvåregen energipolitik. Exempelvis kan vi delta finansiellt i de forsknings- ochutvecklingsprojekt vi finner lämpliga. Avtalet öppnar intressantasamarbelsmöjligheler men minskar inte energipolitiskahandlingsfrihet. Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Det innebär envälkommen deklaration från regeringen atl vi inte genom delta avtal binder ossför några energipolitiska åtgärder och alt avtalet inle minskar vårenergipolitiska handlingsfrihet. Avtaletsyftar enligt texten dels till samarbete rörande omfördelning av olja i enkrissituation, dels till samarbete för ett gemensamt ener-gipolitiskthandlingsprogram. "Dedeltagande länderna skall sträva efter att minska sitt oljeberoende. I övrigtinnebär inte avtalet i fråga om det långsiktiga samarbetet någrautfästelser." Delär viktigt att detta fastslås. Avtalstexten i artikel 41 kan man nämligen vadjag förstår tolka annorlunda. "C/iapterVII. Long Term Cooperation an Fnergy The Parlicipating Countries are determined toreduce över the longer term their dependence on imported oil for meeting their total energy requirements. To this end, the Participating Countries willunderlake national programs and promote the adoption of cooperative programs, including as appropriate, thesharing of means and efforts, whileconcerting national policies, in the areas sel out in Artide 42." Föratl minska vårt oljeberoende kommer vi alltså enligt avtalstexten au åtaga ossdels inhemska program, dels internationella samarbelsprogram inom vissaområden som upptas i artikel 42. Industriministern nämner bara den del avartikel 42 som handlar om forskning och utveckling, dvs. artikel 42 mom. 1,punkt c. Isamma artikel mom. 1 talar man i punkt a om energibesparing. Punkt b handlar omutvecklandet av alternativa energikällor, bl. a. kärnkraft, alltså inte baraforskning och utveckling. Vidare nämns i punkt d ett samarbetsprogram för attutveckla förrådet av naturligt uran och an-rikningsljänster. Harjag tolkat industriministern korrekt, att hans deklaration här innebär atl vigenom avtalet inte utfäster oss atl ta kärnkraften med i vårt energiprogram ochall vi inte heller utfäster oss atl bryta uran, utan att detta skulle påverkavår ställning vid en eventuell omfördelning av oljelagren i en krissituation? Vårtmedlemskap i oljeklubben skulle alltså inte hindra oss från alt om vi sä önskarstoppa kärnkraften. Vi skulle inte helfer hindras alt t. ex. börja ettbilateralt samarbete med de oljeproducerande länderna för att satsadel kapital som går lill kärnkraft på alt utveckla de långsiktigt möjligaenergilösningarna, dvs. de kontinuerliga energikällorna. Avtaletskulle vidare inte innebära atl vi bedriver en konfrontations-politik gentemotde oljeproducerande länderna, utan alt vi har rätt atl tillerkänna dem rättenatt inskränka sin produktion av - dvs. spara på - och la mer betalt för dennaderas vikliga naturresurs. Harjag alltså tolkat industriministerns deklaration här rätt, att ett medlemskap ioljeklubben inle binder vårt energipolitiska handlande, t. ex. i de frågor jagberört? Industriministernpåpekar all frågan om deltagande i oljeklubben kommer atlunderställas . Jag skall inle här föregripa riksdagsbehandlingen. Fråganär emellertid av utomordentlig betydelse. Tidskriften konstaterar atl amerikanska myndigheter betecknat oljeklubben som enbetydelsefull innovation när det gäller internationellt beslutsfattande ochvidare atl den går åtskilligt längre än andra internationella organisationersåsom EG och NATO. Del är väsentligt att frågan om vårt medlemskap debatterasöppet med alla fakta tillgängliga. Ämnarindustriministern i god lid före riksdagsbehandlingen låta översätta ochpublicera avtalstexten och annat material i frågan? Ang.innebörden av en svensk anslutning till den s. k. oljeklubben Jag hänvisar lill mitt svar, att vår anslutning lill den s. k.oljeklubben öppnar intressanta samarbelsmöjligheler men minskar inte Sverigesenergipolitiska handlingsfrihet. Det svaret täcker de frågor som ställt. Dennafråga skall ju underställas för slutgiltigt avgörande. Emellertidträder oljeklubben i funktion redan nu -jag tror det var den 18 novemberundertecknandet skedde - i de delar som innefattar del s. k. krisprogrammet. Omvi skulle uppleva en oljekris av samma art som , såträder fördelningsmekanismen i tillämpning. De mera långsiktiga frågorna och debeslut som eventuellt kan komma i fråga, las under alla omständigheter inte uppförrän efter den . Förberedande diskussioner i undergrupper haremellertid påbörjats. De gäller frågan om samarbete med de oljeproducerandeländerna, alternaliva energilösningar osv. Jag kan inte tänka mig annat än altockså har ett intresse av atl vi så långt det är möjligtutnyttjar förutsättningarna för etl samarbete på det internationella planet föralt undersöka vilka alternativ som kan slå lill buds för att klara den långsiktigaenergiförsörjningen. Omövergång från militär till civil produktion inom flygvapenindustrin Närdet blir aktuellt -jag tror att det är ytterst angelägel alt påpeka detta - attfatta nya beslut inom ramen för den s. k. oljeklubben skall, sägerbestämmelserna, de viktigaste besluten fattas enhälligt för att kunna blitillämpliga på de länder som deltar. Detta ger oss garantier för atl vi inteblir påtvingade beslut som inkräktar på vår handlingsfrihet i fråga omneutralitetspolitiken eller vår handlingsfrihet då det gäller atl utforma vårenergipolitik. Men klart är -jag upprepar det - att vi har ett intresse avsamarbete och utbyte av erfarenheter med andra länder för att själva kunnabedöma vår energipolitiska framlid. FruHAMBRAEUS (c): Jag tycker atl det är värdefullt att industriministern slår fast altvår energipolitiska frihet bevaras. Detär såvitt jag förstår myckel viktigt alt vi verkligen får alla fakta på bordetoch atl frågan kan debatteras före riksdagsbehandlingen. Jag villdärför upprepa min andra fråga: Kommer industriministern atl i god lid föreriksdagsbehandlingen låta översätta och publicera avtalstexten och annatmaterial i frågan? Undertecknandet av avtalet har skettvia handelsministern. Jag lovar alt jag skall tala medhandelsministern om den här propån; jag förutsätter att det kommer att ske. (): Herrtalman! Jag skall bara be att mvcket värdefulla svar. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om övergångfrån militär till civil produktion inom flygvapenindustrin Herrindustriministern erhöll ordet för alt besvara ()(icn 21november framställda interpellation, nr 163, och anförde: har ställt tre frågor lill mig. Hon efterfrågar enredogörelse för vilka initiativ som har tagits för en planerad övergång frånmilitär till civil produktion.