prot · FX09101 · 1974-12-31 00:00:00 — Sammagrundsyn präglar del förslag till ny aktiebolagslag som efler ell samnordisktutredningsarbete för svenskt vidkommande presenterades i början av år 1971.Även om del innehåller förslag om en rad angelägna för-bäiiringar, varav en delredan genomförts, innebär förslaget atl aktiebolagslagen även i forisäiiningenfrämst skall vara elt instrument för all reglera de inbördes förhållandenamellan ägarna och skydda deras intressen. Av den bredare och av alll fleromfattade uppfattningen atl de anställda är en del av företaget med berättigadekrav på insyn och medbestämmanderätt bär förslaget inget spår, I del avseendetavviker ulredningen markant från strävandena på andra håll i , därman vid revideringen av bolags-lagsiiftningen försökt lagfästa de anställdasmedbestämmanderätt. Förslagelsbrister från arbelsdemokralisk synpunkt har röni stark och be-räiiigad kritikunder remissbehandlingen. TCO anser t. ex. all del i stället för all främja enangelägen utveckling mot jämnare fördelning av inflytande mellan kapital ocharbele kommer all "bidra lill att konservera elt ur ar-belssynpunkiotillfredsställande förhållande föravsevärd lid framåt", medan LO menarall det är beklagligt alt ell förslag till revision av aktiebolagslagen kunnatläggas fram "utan all del innehåller väsentliga framsteg motsvarande deutbredda kraven på ell förelags funklionssäll i fråga om insyn och med-inflylandeför de anställda". Trotsdenna kritik och trots utvecklingen på andra håll i tycks, av vadsom framkommit, del förslag lill ny aktiebolagslag som regeringeninom en nära framlid kommer all överlämna till lagrådet all ha samma grunddragsom utredningsförslaget -och som nuvarande lagstiftning. Om så verkligenär fallet har man försummat de möjligheter all vidareutveckla arbetsdemokratinsom en revision av akliebolagslagslift-ningen erbjuder. Del vore därförbeklagligt och olyckligt om de kommande fcjrändrjngarna är något annat än ellprovisorium i avvaktan på en grundligare omarbetning byggd pä principen ommedbesiämmanderäll för de anställda. En sådan revision bör - som folkpartietbegärt i riksdagsmotioner bl, a, 1971 och 1972 - företas av en pariamenlariskutredning med representation frän arbetsmarknadens organisationer, Syflelmed arbetet bör vara all få lill siänd en ny aktiebolagslag, som i första handreglerar verksamheten i större företag och som bygger på principen om lagfästmedbesiämmanderäll för de anställda. Förebilder för en sådan lagstiftning finnsredan i i. ex. den västtyska lagstiftningen eller i EG-bolagslagsiJflnJngen. Medhänvisning till vad jag här anfört hemställer jag om kammarens tillstånd altlill herr statsrådet få framställa följande fråga: beredd all lillsätla en pariamenlarisk utredning med representationäven för arbetsmarknadens organisationer och med uppgift alt utarbeta elt nytiförslag lill aktiebolagslag, som bygger pä principen om lagfästmedbestämmanderätt för de anställda? § 35Interpellation nr 110 ang. nedläggningen av olönsam järnvägstrafik Ordet lämnades pä begärantill iKristinehamn (vpk), som yttrade: Kommunikalionsminislern har i elt uppmärksammat uttalande i pressenframhållit som sin mening all måsle kommuni-kationsdepartemenlei nogaöverväga vilken trafik som kan flyttas över frän järnväg lill landsväg. Del ärSJ:s äskande om en höjning av bidraget lill s. k. olönsam järnvägslraflk lill610 för nästa budgetår som föranlett ullalandei. Motbakgrunden av de senaste arens allt intensivare trafikpolitiska debatt ter sigkomrnunikalionsminislerns uttalande märkligt. Del förtjänar all återigenpåpekas au anledningen lill denna debatt finns au söka i det växande missnöjetmed trafikpolitik. Alll fiera upplever del som orimligt altomfattningen av trafiken pä järnvägarna i sä hög grad skall avgöras av eltrenodlat privalekonomiski lönsamheisiänkande. Nedläggningen av mångairafiksvaga bandelar har kritiserats just från den utgångspunkten. Alllstarkare har del betonats all samhällsekonomiska aspekter i stället bör Delsammagäller för bedömningen av den starkt växande bilismen och de avigsidor dennaför med sig. Somen följd av den trafikpolitiska debatten har regeringen lillsatl fierautredningar på trafikområdet. Den viktigaste är den trafikpolitiska utredningen,som har i uppdrag atl se trafikpolitiska beslul och utforma en nytrafikpolitik som bällre tillgodoser kraven på en samhällsekonomisk syn vidplaneringen av de trafikpolitiska åtgärderna. I uiredningsdireklivenkonstateras alt någol underlag för "konkurrens på lika villkor"irafikgrenar emellan inte föreligger. I stället sägs all planmässig samordningoch styrning måste bli element i den nya trafikpolitiken. Justdel samhällsekonomiska perspektivet bör givelvis få vara avgörande vidbedömningen av om anslag lill s. k. olönsam järnvägslrafik ärberälligade ellerinte. SJ har inle lillämpal sådana principer vid sina undersökningar avirafiksvaga bandelar. Däremot har det t. ex. genom länsmyndigheterna i en sådan undersökning. Undersökningen, som gällde Fryksdalsbanan,kom i motsats lill SJ fram lill all det inte vore samhällsekonomisktförsvarbart alt lägga ned persontrafiken på Fryksdalsbanan, Utan tvivel är delockså sä all även en Irafiksvag handel kan ha en myckel slor betydelse lör enbygd, gäller inte minsl exempelvis , SJ:smetodik vid beräkningen av underskoliel pä det ersäiiningsberät-ligade näiethar som bekant kritiserats av revisorer. De har uttalat tvivel omriktigheten av alt använda en irafiksvag bandels driftunderskotl som endakriterium för all trafiken på denna del bör läggas ned. De har också framhållitalt uppdelningen av dei loiala järnvägsnälei i elt lönsamt och ell olönsamtbannät kommii atl bli alltmer konstlad. Frågan om SJ:s separatredovisning avirafiksvaga bandelar skall ocksä granskas av den trafikpolitiska utredningen. Ellnyli trafikpolitiskt länkande kommer troligen all visa nödvändigheten av atl avsåväl regionalpolitiska som sociala och irafiksäkerhelspoliliska skäl satsa päjärnvägen. Ökad hänsyn lill miljön och behovet av alt spara energi leder tillsamma slutsats. Frän samhällsekonomisk synpunkt vore det säkert rikligare altsänka priserna på SJ än all företa upprepade prishöjningar. skullemöjliggöra för många människor, som på grund av de höga priserna inle harråd, all använda sig av järnvägen för en slor del av sina resor. Medhänvisning lill del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl lill herrkommunikalionsminislern ställa följande frågor: Delar kommunikalionsminislernuppfattningen alt en samhällsekonomisk syn bör läggas på frågan omupprätthållande av trafiksvaga bandelar? Anser inle slalsrådel all delför bedömningen av anslaget lill s. k. olönsam trafik är angelägel all avvaktaresulialel av den trafikpolitiska utredningens arbete? Denna anhållan bordlades. § 36 Interpellationnr111 omskattelättnaderfördenilndreochme-delstora fciretagen Ordetlämnades på begäran till (), somyttrade: Nuvarande skalle- och avgiftsregler är ogynnsamma för de mindre ochmedelstora förelagen och skapar en särskild press pä dem. Det sammanhänger bl.a. med all dessa förelag ofta har elt begränsat utrymme för rationaliseringaroch är mer personalintensiva än större företag. Resultatet har blivit allstrukturomvandlingen, som i och för sig är elt ofrånkomligt inslag i varjemarknadsekonomi, drivits på och i särskilt hög grad drabbat mindre ochmedelstora familjeförelag inom såväl industri som service. Del har lell lillall gruppen av frislående familjeföretag långsamt håller på alt krympa. De mestlivskrafliga, utvecklingsbara, konkurrens-dugliga företagen köps av störrekonkurrenter. De andra försvinner hell enkelt, och de anställda fär söka signya arbetstillfällen. Enbart såldes avsamtliga familjeförelag med mer än 100 anställda. Deltaär en utveckling som inger oro. Mindre och medelstora förelag är en omistligdel av en decentraliserad ekonomi. De utgör en spärr mol en ensidig dominans avstorföretag - de må sedan vara privata eller statliga. De är en förutsättningför ell differentierat näringsliv och en god service i olika delar av landet.De utgör den kraft frän vilken en slor del av förnyelsen av näringslivet skallkomma. vikligi mål för näringspolitiken är därför all skapa förulsällningarför en slor och livskraftig sektor av mindre och medelstora förelag. Tillårets riksdag har folkparliel lagt fram ell näringspolitiskt program som larsikte på förhållandena för denna grupp av förelag. I programmet ingår krav päfortsall utbyggnad av förelagsservice, åtgärder för alt tryggakapitalförsörjningen, stöd lill produktutveckling, särskild bolagsform förmindre företag elc. Insatser av det här slaget måste emellertid kompletterasmed åtgärder pä skallesidan för all del eftersträvade målet - trygga ochutvecklingsbara förelag - skall uppnås. Desenaste åren har bjudit på en rad provisoriska reformer av den individuellabeskattningen med siktet inställt på atl skapa lättnader för mellan-ochlåginkomstlagarna. Del är nu hög lid all genomföra en motsvarande skaltereformför företagens del. En sådan reform är hell enkelt nödvändig för all skapa godauivecklingsmöjligheler för mindre och medelstora förelag. Mindreoch medelstora förelag måsle il räll atl inrätta trygghetsfonder; genommöjligheter att kunna avsätta medel lill sådana fonder blir del lättare förförelagen all klara akuta kriser och tillfälliga nedgångar i produktionen.Avsättning till trygghetsfond måste också kunna göras av mindre företag med låglönsamhet. Förelag med mindre än 50 anställda bör därför - så länge löneskattenfinns kvar-ges räll att, i stället för alt beiala in löneskallen till staten,avsälla motsvarande belopp lill en trygghetsfond. Därigenom avskaffas irealiteten löneskatten för dessa förelags del. Löneskattenbör successivt avvecklas. första sleg i den riktningen är den befrielsefrån löneskall för de forsla av årsinkomsten som 250 000egenföretagare -jordbrukare, fiskare, handlare, hantverkare etc, - erhåller fr,o, m, nästa är. Genom Hagaöverenskommelsen skall nu ocksåförelagsskalleberedningen pröva möjligheterna all förskjuta beskattningen frånlöneandelen i förelagens kostnader lill deras förbrukning av energi och eventuelltäven knappa råvaror. Förmögenhetsbeskattningenbör läggas om, sä att sädana förmögenheter som utgörs av ell arbetande kapitali ell familjeföretag beskatias lindrigare än andra typer av förmögenheter;bör reglerna för värdering av aktier i familjeförelag ses över. Oe,nfaktiska sambeskatiningen av makar som är verksamma i den egna rörelsen måsleavskaffas. Ellitiflaiionsskydd bör byggas in i själva skailesysiemei. Den skalleskärpningsom inflationen åstadkommer drabbar många mindre företagare lika hån somlöntagarna. Medhänvisning lill vad jag anfört hemställer jag om kammarens lillsiånd att tillherr finansministern framställa följande fråga: Ärfinansministern beredd all medverka till en omläggning av företags-ochkapiialbeskaiiningen så all lättnader åstadkommes för de mindre och medelstoraförelagen? §37 Interpellation nr 112 om stöd åt den mindre sjöfarten Ordet lämnades på begärantill i (fp), som yttrade: Del svenska kustlonnaget decimeras i myckel hög lakt.Situationen för den mindre sjöfarten är högst allvarlig. Eftersomsjötransporter är del energisnålaste och miljövänligasie irans-porisället ochdå den mindre sjöfarten seglar in icke obetydliga summor utländsk valuta, ärdel av slor viki all fär behålla sina kuslfartyg. Orsakernalill den allvariiga utvecklingen för den svenska kusisjöfarten är fiera men kani korthet sägas vara följande: Den svenska tillämpningen avmätnings- och ulruslningsregler är myckel hårdare än i ullandel. De svenska bemanningsreglernagör del svårt för svenskt tonnage au konkurrera på lika villkor med utländskt,främst danskt, norskt och väsliyski tonnage. De skeppare som samtidigi ärdelägare i sina fartyg orkar inle längre med den ständigt ökandepappersexercisen. Möjligheterna för de mindrerederierna all få kapital lill anskaffning av nytt tonnage är otillräckliga. Med hänsyn lill delanförda får jag anhålla om kammarens tillstånd all Nr 101 lill herr kommunikalionsminislern rikta följande fråga: Onsdagenden '' kommunikationsministern beredd au vidta snabbaåtgärder för au ""ygga den mindre sjöfartens framlid i ? §38 Interpellation nr 113 om bibehållande av flygplats Ordet lämnades päbegäran till (), somyttrade: I direktiven lill den lillsalla utredningen för lokaliseringav flygverksamheten i Slockholmsområdel () framhåller chefen förkornmunikaiionsdepariemeniet all en samlad värdering har lett till atl flygplatsfråganskyndsamt bör utredas med sikte på en avveckling av flygverksamheten på Brommainom . Utredningenhar med utgångspunkt i att slängs för allflygtrafik framfört tvä alternativ för lokalisering av den inrikesfiyglrafiken, Arlandaallernalivel och /Gelarenallernalivel. Ulredningenförordar lokalisering av trafiken i enlighet med det sistnämnda al-lernalivei. Vidremissbehandlingen av ULF:s betänkande har kritik riktats mol del förhällandel,atl fortsalt fiygverksamhei på inle varil föremål för överväganden.Sålunda har ell flertal länsstyrelser, bl. a. , samt och framhållit angelägenheten avau flygplatsen på bibehålles. Detfinns anledning instämma i delta. En omlokalisering av flygverksamheten frånBromma till /Getaren eller är förenad med påtagliga nackdelargenom all den medför en löriängning av restiden mellan flygplatsen ochStockholms centrum. Del är av vikt all kommunikationerna mellan huvudstaden ochövriga delar av landet är goda, men synpunkter av den arten kan inle anseslillräckligi beakiade i del uiredningsarbele som föreliggande belänkande ärgrundat på. Delfrämsta skälet för en omlokalisering av flygverksamheten är all denna pä Brommaåstadkommer bullersiörningar i angränsande bostadsområden. Elt sådant rnolivhar givelvis slor tyngd. Del måste vara en allvarlig strävan atl avlägsnamiljöslörningar inle minsl i anslulning lill bostäder. Jag delar alltså helluppfattningen all det är nödvändigt alt angripa miljöproblemen, men enligt minmening bör större vikt läggas vid ansträngningarna all eliminera störningarnamed en bibehållen lokalisering lill . Därvid kan i forsla hand erinras omde försök som pågår i syfte all erhålla mer lyslgående flygplan. Del bör ocksåvara möjligt all minska akliviielerna pä genom all föriägga sport-,skol- och provflyg till någon annan ort. Medhänvisning till del anförda hemställer jag om kammarens medgivande alt lillherr kommunikalionsminislern få ställa följande fråga: Är slalsrådel beredd - bl.a. mol bakgrunden av synpunkter som fram- Nr 101 kommii vidremissbehandlingen av ULF:s förslag - alt allvariigi överväga Onsdagenden möjligheterna atlbibehålla inrikesflyget pä ? §39 Interpellation nr 114 om instruktioner för mötesverksamhet vid militäraförband Ordet lämnades pä begärantill i (c),som yttrade: har man på olika områden inom samhället strävatefler all så många som möjligt tidigt lar del av samhällsdebatten. Inomskolans område har man l. ex. under en rad år förstärkt kontakterna medsamhället samt haft särskilda arrangemang i samband med valen. Ävenpå de militära förbanden har del under en rad år förekommit särskildaarrangemang i anslulning lill de allmänna valen. Det var därför ell naturligtönskemål alt ökad möjlighet skulle ges för politisk möiesverk-samhet påförbanden. Enligl beslut av försvarsministern skall försök med mölesverksamhetinledas, detla för an kontakterna mellan föreningslivet och de värnpliktigaskall kunna förslärkas. Delta beslul hälsades med till-fredsslällelse av mångaoch speciellt av de politiska ungdomsförbunden, bl. a. därför all man ansåg allde värnpliktiga skall ha samma fri- och räl-ligheler i della avseende somövriga medborgare. Debestämmelser som utformats tycks dock oklara. 1 de instruktioner som utfärdatsslår: "Lokal skall lillhandahällas i omedelbar närhet av förbandet. Lokalfår ocksä lillhandahällas inom förbandet." Delta har, genom delillämpningsbesiämmelser som förbandscheferna erhållit av ÖB. tolkats så atlman i forsla hand skall välja lokal utanför förbandet och först som sislaalternativ använda sig av lokaler inom förbandet. Innan del senastealiernalivel användes måsle dessutom försvarsgrenschefen underrättas. Delär förståeligi atl förbandscheferna följer de anvisningar som ÖB ul-fiirdar.Men samiidigi rimmar de illa med de löften om mölesverksamhet somförsvarsministern avgeil. För all denna försöksverksamhet skall bli meiUngsfullär det viktigt atl man verkligen prövar möjligheterna att hålla möten även inomförbandens grindar. Det vore olyckligt om denna principiellt viktigavärnplikisdemokratiska fråga om mötesfrihet förvandlades lill en renlokalfråga. Självklart finns det vid många förband lokaler utanför det militäraområdet, som är både bättre och trivsammare för denna verksamhet, t. ex. på.soldalhem, fritidsgårdar osv. Medhänvisning lill det anförda anhåller jag om kammarens medgivande att till herrförsvarsministern ställa följande fråga: Ärslalsrådel beredd atl medverka till att klara instruktioner ges i fräga ommölesverksamhet vid militära förband? § 40Interpellation nr 115 ang. trafikpolitiska utredningens arbete Ordetlämnades pä begäran till (), somyttrade: Kommunikationsministern har i en lidningsinlervju nyligenlillkännagivii atl del enligl hans mening blir "nödvändigt atl lägga nedflera olönsamma järnvägar för atl ordna kollektivtraflken i mera vettigaformer". Det innebär en forisällning - efler ell avbrott under några år-på den politik som regeringen och fört. Företagsekonomiskamotiveringar anförs fortfarande som motiv. Det påstås vara ekonomisktförmånligare ur SJ:s synpunkt atl lägga ner tågtrafiken och i stället ombesörjatrafiken med bussar. Detkan emellertid inle anses vara lill fyllest att grunda ställningstaganden idelta avseende pä enbart företagsekonomiska bedömningar. Trafikgrenarnaskostnadsansvar måsle baseras på en samhällsekonomisk tolalkalkyl kompletteradmed sociala och miljömässiga avvägningar mellan olika trafikgrenar och medhänsyn till deras konsekvenser i olika delar av landet. Vidare måsle de minslenergikrävande trafikgrenarna stimuleras. Synpunkterav detla slag har vid upprepade tillfällen framförts i och tidigareunder 1974 har ullalat atl den trafikpolitiska utredningen bör fä iuppdrag atl göra en totalbedömning av järnvägarnas framlida roll. Del stodenligl irafikulskoUets mening "alldeles klart att järnvägarna även ifranuiden måste spela en betydande roll för både gods- och persontransporter".Vidare framhöll utskottet atl ett klargörande uttalande om slalsmakternasavsikl alt tilldela järnvägarna en mera betydande roll i den framtidaIransportlÖrsörjningen var i hög grad motiverat. slöt sig till dennauppfattning. Utgångspunktenbör vara atl järnvägarna skall bibehållas i största möjliga utsträckning. Deluttalande som kommunikationsministern nu gjort strider av alll atl döma molriksdagens uppfattning och måste samtidigi anses ställa den irafikpoliliskautredningens arbele i ny dager. Ett förtydligande av statsrådet i dellaavseende framstår som nödvändigt. Enbetydande del av det svenska järnvägsnätet är företagsekonomiskt olönsam.Kommunikalionsminislern räknar med växande olönsamhei och menar atl statsbidraglill miljardbelopp kommer att krävas "inom ". Det råderknappast några delade meningar om att den kollektiva trafiken drar kostnader sominte går alt läcka pä kommersiell väg. Det måste dock vara en strävan alt ökajärnvägarnas atlraktivitet och därigenom hälla tillbaka kostnadsökningarna. Delfinns anledning erinra om all lågresandei ökat under del , eltförhällande som också borde påverka verksamheten vid de olönsamma bandelarna igynnsam riktning. Medhänvisning till del anförda anhåller jag om kammarens medgivande alt till herrkommunikalionsminislern la ställa följande fråga: Räknarslatsrådel med att trafikpolitiska ulredningen skall fullfölja sitt arbeteenligt sina direktiv och de intentioner som gav uttryckåt? § 41 Interpellation nr116 ang. försäljningen av svensk atomkraftsteknik till utlandet Ordetlämnades pä begäran till (), somyUrade: Opinionen mot atomkraft blir allt starkare ju mer fakta om dennaenergiform som blir bekanta för allmänheten. har man t. o. m.börjat betvivla dess ekonomiska försvarbarhet. Alll fler hoppas alt allatomkraft kommer alt förbjudas i vårt land. Uttalanden från industriministernpekar i riktning mot atl regeringen kan vara beredd atl skära ned det svenskaalomkraflsprogrammel. Vårindustri har emellertid inriktat sig på en stark ökning av tillverkningen avalomkrafiverk också för export. har inle heller någon modifleringskett av del stora uibyggnadsprogrammei; allt fortsätter efter kraftindustrinsplaner. visar en påfallande svagt intresse för attsatsa pä alternativa energikällor. Eflersommiljarder salsals inom atomindustrin kommer ett nedläggande av denna allinnebära betydande omställningsproblem. Samhället bör enligt min mening varaberett atl underiätta övergången till annan verksamhet för de människor som harsitt arbele inom atomenergin. Del flnns all anledning att salsa huvuddelen avenergipengarna (till både forskning och utbyggnad) pä alternativa energikälloroch på åtgärder som minskar efterfrågan pä energi. Hurmycket energi vi utan alt skada kan få tillgång lill bestäms av hurmycket vi satsar på att lära oss använda de kontinuerliga energiflödena,som inte förstör miljön genom gifter eller värmespill. Hurmycket energi vi behöver bestäms av hur vi organiserar samhället. Lika väl somden nuvarande centralt framställda och transporterade energin gjortkoncentrationen i näringsliv och bebyggelse möjlig kommer decentralisering ochmindre enheter att underiättas av att man tar till vara, på ett alltmer kunnigtsäll, de olika former av energi som solen konlinueriigl ger oss. Föratt vi skall ha en verklig handlingsfrihet när det gäller att ta ställning tillatomkraften bör en omställningsplanering påbörjas. Alla abruptaförändringar är påfrestande. Men all forisätta producera del som förbjudits iSverige för export är ingen god lösning. Om vi bestämmer oss för alt stoppaatomkraften i vårt land, därför atl den är för farlig, skulle del varaomoraliskt all sälja atomkraftverk till andra länder. Detfinns också andra skäl än kärnkraftens egen farlighet att ifrågasätta vårexport av alomreaklorer. Imaj i är sprängde en kärnladdning under jord och har därmedförutsättningar att bli en atomvapenmaki. utrikesminister uppges varasärskilt illa lill mods därför att har samarbetat med när detgäller atomkraftens fredliga användning. säger alt denna atomsprängningenbart är gjord i fredlig avsikl, för dammbyggen, gruvdrift etc. Men i fråga omatomexplosioner är det ingen större principiell skillnad mellan sådana som utförs förfredliga och sådana som görs för militära ändamål. 1juni lovade dåvarande presidenten atl och skulle fåamerikansk hjälp med atomkraftverk. Pä grund av detla väcktes ett förslag ikongressen att denna i fortsättningen skulle ge tillstånd innan gav sig inpå jnternalionellt alomenergisamarbete. , chefen för lAEA, vädjade i ell uttalande för DN tillkärnvapenmakterna atl dessa skall lilläia "internationell närvaro" närde genomför kärnladdningsprov för civila syften för all man lättare skall kunnaövervaka huruvida någon företar militära prov. för den 5oktober rapporteras alt vägrar gå med pä förslag all ochIsrael som elt villkor för alt få de amerikanska kärnkraftverken skallunderställa alla kommande kärnkraftsanläggningar och klyvbart materialinternationell inspektion. Sambandetmellan atomenergi och atombomber är klart: Genom forskning som syftar till allmöjliggöra den s. k. fredliga användningen av atomenergi kan ett land skaffasig den kunskap som behövs för atl tillverka atombomber. Äiomkraftverkproducerar ocksä alombombsbränslet, vilket framhålls som en allvariig risk,senast i SIPRI:s rapport från en konferens . Sverigeförsökte sälja sin alomkraftsteknik till men förlorade i konkurrens medCanada. Svensk industri bedriver nu en omfattande försäljningskampanj för attta hem beställningar pä äiomkraftverk från andra länder.