prot · FX09128 · 1974-12-31 00:00:00 — Han glömde en myckel vikiig sak,som skulle ha passat utmärkt i den artikeln, nämligen atl det också bormänniskor i närheten av och intill flygplatsen, människor som ställer krav påsina kritiker - atl få lillgång till en god och hälsosam miljö. Det stod delingenting om i artikeln. Jagiror all del skulle vara klokt av dem som sysslar med politik all göra klartför sig atl man inte kan köpa sig fri från sill poliliska ansvar genom allfölja de riktlinjer som har dragils upp och även antytts här i debatten, allfolk inte behöver bo kvar där ule, inte behöver vara där, ulan kan flytta päsig. För vikligare än dessa ting är i alla fall alt vi lar hänsyn lill demänniskor som bor där. HerrSchött har naturiigtvis rätt i att det skett en liten svängning i Stockholmskommunfullmäktige. Och den svängningen svarade moderata samlingspartiet för -del är helt korrekt. har vi uppfattat så all moderalerna sviktar underdel kommersiella trycket. De har inte sagt all skall varakvar, som säger, ulan de har sagt all de vill ha en ny uiredning omhuruvida del finns förui-sällningar för all behålla , och del är en hellannan sak. Medanledning av vad i sitt senasle inlägg sade om all man skulle göraen uiredning för all få saken klariagd frågar jag: Finns det något miijöärendei som är så klariagl till sina konsekvenser som olägenheterna av fiygelpå ? Del finns del inie. Jaggissar all regeringen och kommunikalionsminislern har elt utomordentligtseriöst malerial, och jag tror inte man skall utgå från atl regeringen ihastigt mod gick lill beslut om all avveckla fiygirafiken på . Nej, detär som säger, all regeringens ståndpunkts- tagande skedde efler mogetövervägande och med ett sakligt starkt se- Nr 128 riösi malerial somunderlag. Dei var ett klokt sländpunklslagande, för den delmolsvarar den folkvilja som finns ule i de berörda områdena. Hen SCHÖTT (m) kortgenmäle: Jag har inte alls missuppfattat var här uppe i Stockholmstår i denna fråga. Jag kan citera vad de skriver, bl. a. följande: "Ennedläggning av flygfält får ytterst allvariiga konsekvenser i fråga omsysselsättning i . En välbelägen närflygplats har en avsevärdsysselsältningsskapande effekt som är av stor belydelse för näringslivet i desshelhet i ." Medhänvisning till delta och lill övriga förhållanden kräver man i de molioner somväckls all kommunfullmäktige respektive landsting "i skrivelser lillKungl. Maj:l hemställer om att i pågående utredningar om stockholmsregionensfiygplalsfrågor även bör beakias möjligheten av alt bibehålla flygtrafik påBromma fiygfält". Det är åtskilligamänniskor som slår bakom detta. Jagkonstaterar lill slul alt fiygplatsfrägan i Slockholm är en riksan-gelägenheioch all del föreligger ell starkt önskemål om en ytlerligare uiredning. Det ärell önskemål som man hyser på många håll ute i landet, och man hyser det ocksåinom stora grupper här i . Jag tycker del finns all anledning atttillmötesgå detta önskemål. Om bibehållande avBromma flygplats Både statsrådet och har anfört all detta i höggrad är en viktig miljöfråga, och jag kan gott hålla med om det. Men del gällerockså en annan sak. Del är fråga om eti transportsystem, och om vi bestämmeross för au ha eu sådant iransporisyslem innebär del lyvärr komplikalioner urmiljösynpunki. Del gör del nalurliglvis i och del gör del på en radandra plalser. Fråganär alliså om man kommer ifrån svårigheierna genom all fiylla fiygfaltei tillnågon annan plats. Det är detta som jag lycker inie rikligl har kommii framhär. Närvi ute i landet möter en stark opinion för all bibehålla som flygplatshär i beror det naturligtvis på att man har accepterat dd härtransportsystemet som ell bra sätt all förflytta sig och är rädd för atl enflyttning av fiygplatsen från skulle fä en rad negativa konsekvenser.Del gäller kanske inte främst tidsaspekten, som tog upp. Jag kanhålla med om alt den inte i och för sig är del vikiigasie. Del är andra frågorsom här gör sig påminda, och jag vill siälla några sådana frågor lill herrslalsrådel: Hur länge kommer au räcka som allernaiiv? Måsie man ganskasnari bygga dl nyll fiygfält, eller kan man kompensera kraven genom all se tillatl vi får färre fiyglinjer i inrikesflyget? Jag vill också fråga om man, närman gjort dessa miljömätningar, har beräknat vilka konsekvenserinskränkningarna på kan få från regionalpolitiska synpunkter? Eller har man tagit hänsyntill den nya tekniken? Det är ju ett faklum som inte går alt bestrida att viefter hand får flygplan som är avsevärt bättre i bulleravseende. Del har ocksåandra talare redan varit inne på. Vidarefrågar jag om det beslut som fatlats leder lill ytteriigare komplikationer iett kortsiktigt perspektiv. Kan man befara att Linjeflygs förnyelse avflygplansflollan kommer all fördröjas yllertigare pä grund av della beslut?Eller kommer regeringen all lilläta jelflyg på ,dvs. genom all lillämpa ett dispensförfarande, så all Linjeflyg får möjlighelerall förnya floiian och därmed klara Ira-fi k försörj ningen på ell bättre sättän nu? Vi märker ju betydande svårigheter vad gäller försörjningen avreservdelar till de gamla maskinerna, svårigheter all hålla lider osv. Likasåär det naturligtvis på det sättet all fördröjningen av förnyelsen avfiygplansfiottan leder lill höjda biljettpriser. Hardet gjorts någraberäkningar, herr statsråd, av hur mycket del förhållandel all Linjeflyg intefår gå ned på med jetflyg i tillräcklig omfattning har lett lill höjda biljettpriser?Det är givetvis en mycket betydelsefull fråga för flygresenärerna ule i landel,och del är också sådani som påverkar opinionen. Kommer regeringen nu all meddet snaraste ge Linjeflyg möjligheler att gä ned med jetflyg på under enövergångstid fram till flyttningen lill , som regeringens beskedinnebär? Härhar vi nu ell transportsystem med vissa negativa miljömässiga konsekvenser, detmåste vi erkänna. Men, , om det är ett transportsystem som vivill ha, så får man ju också la de konsekvenser del för med sig. Och del äromöjligt, även om man heter , atl frånkänna sig sill poliliskaansvar i della avseende! Kommunikalionsminislernsade au alla krav inte går ihop, och han nämnde i del sammanhangetmiljöfrågorna. Jag tog i mitt första anförande upp jusl miljöfrågorna ocherinrade om deras belydelse, som jag alltså är hell på del klara med. Som jaglidigare sade kan jag också hell förslå allmänhetens inställning i del fallet.Men våra tekniker har ju visat att stora möjligheter ändå finns för attbullerstörningarna kan komma alt minskas och atl en hel rad andra åtgärderockså kan vidtas, stora förändringar kanske. Därför vill jag mycket gärna hadenna fråga prövad på nytt. Sedan,herr kommunikationsminister, skall man väl inte förringa tidsvinsterna så somkommunikalionsminislern gjorde! Jag iror nämligen inie all den siffrakommunikalionsminislern uppgav är den rikliga. Manfår väl ändå inte vara så ovillig all pröva nya vägar som kommunikalionsminislernär, när nu en hel del faktiska omständigheter har förändrats. Mångaremissinstanser har också förordat au man på nyll prövar möjlighelerna allbehålla . Jag påpekade i elt lidigare inlägg att visat vilkamöjligheler som kan föreligga. säger all del är ettaffärsintresse för . dd kan väl hända atl detär, men del är i så fall elt sunt inlresse. Det är ell sunt inlresse hos vilkelaffärsgivande företag som helsl, om det vill vara med och hjälpa lill atl lösamiljöproblemen och försöka klara en så angelägen sak som della. Del skall manväl inte lasta dem för. Sätill irafikuiskollels betänkande nr 2 . Jag frågar kommunikalionsminislernom han hell kan nonchalera detta. Kan kommunikalionsminislern bortse frän vadutskottet skrivii och godkänt? Pä s. 15 i betänkandet heler del: "Enliglvad utskottet erfarit har utredningen nu avslutat sitt arbeie. Utskottet utgåralltjämt frän att frågan om en fortsatt lokalisering pä hållsöppen samt förulsäller all den i samband med remissbehandlingen och beredningeninom Kungl. ytterligare övervägs." Jagtycker alt det skulle vara svårt att komma förbi della, herr kommunikationsminister!Man måste ju lyssna pä remissinslanserna! Man måste också följa med i deförändringar som sker på del lekniska området. Och man måste väl ta hänsyn lillvad sagt. Därför lycker jag kommunikationsministerns kategoriskauttalande här är väl hårt. Varför skall man inte kunna undersöka det nya lägesom kan råda när frågan slutgiltigt skall avgöras? Dä kan man också ta hänsyntill vad som har skell på del lekniska områdei och pä nyll pröva frågan i enuiredning eller på annal säu. HerrLindkvisl lalade om avgaserna. Del är riktigt alt del blir avgaser, men delblir del ju även på Arianda eller annan plats. Delsamma gäller t. ex.placeringen av en fabrik. Var man än lägger den så har man där både fördelarna,i form av sysselsättning och annal, och nackdelarna. Det gäller också förkärnkraftverk och en hel del annan verksamhel, och det gäller även förflygplatsen i . Jag vill gärna vädja till kommunikalionsminislern och regeringen attinte betrakta denna sak som helt avslutat. Titta på de förhållanden som härföreligger! Sök följa de pariamentariska spelreglerna! Då hoppas jag atl vi kanfä diskuiera den här frågan på nyll! Jag vill bara tillägga ell par saker. Närregeringen i mitten av 1972 bedömde verkningarna av dl beslut om nedläggning avBromma flygplats och sedan också fattade ett sådant beslut var den självfallelhelt pä det klara med atl vi skulle klara inrikesflygel även efler 1978, närBromma hade lagls ned. Jag säger delta som ell sammanfattade svar lill herrStjernström på en del av hans frågor, huruvida vi har en sådan beredskap.Nalurliglvis har vi del. Regeringen fattar inte elt beslut om nedläggning av enflygplats utan att i förväg veta att man kan ta hand om trafiken den dag fiygplatsenläggs ned. Detär värt alt komma ihåg att beslutet, som regeringen fattade i mitten av 1972,föregicks av framställningar frän bl. a. hälsovärdsförvaltningen i Stockholmskommun. Dessa var, kan man nu säga, det tyngst vägande 3 protokoll 1974. skälet för ett beslut idenna riktning. Jag bortser då från alla opinioner i övrigt som gjorde sighörda. Men det var miljöfrågan, enkannerligen bullerfrågan, som avgjordeframtiden för . Beslutet innebar atl Linjeflyg som enkompromiss fick tillstånd av regeringen alt under en prövotid av tvä och ellhalvt år använda jetfiyg - F-28 - på , trotshälsovårdsnämndens negativa inställning och trols kommunstyrelses överklagande. - Sä gick i korthet miljö frågans handläggning till före beslutet . Denhär debatten rör sig hela liden pä två hell skilda plan: den ena delen avdebatten förs av dem som vill rädda en god miljö åt de mängder av människor sombor runt , medan den andre debatt-inriktningen sköts av dem somvisserligen litet överslätande lalar om miljöns värde men som inte är bereddaatt la konsekvenserna av det resonemanget. Dessa båda ståndpunkter kommernäppeligen atl kunna förenas, varken efter den här debatten eller efterkommande debatter. För min del vill jag avsluta debatten med atl säga alt den ändå harvisal var och moderata samlingspartiet står i valet mellan att geöver 100 000 människor en miljö som de kan leva i eller all göra del möjligtall förkorta restiderna en eller för ettbegränsat antal flygresande. I den valsituationen väljer ochmoderaterna den marginellt ökade bekvämligheten för del lilla fåtaletflygresande. Denhär debatten, herr talman, har - åtminstone i det avseendet -varit nyttig ochupplysande. HenLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Till detsenasle som kommunikalionsminislern yttrade - vilket inte bör få slåoemotsagt i denna kammare - vill jag säga all del är en felaktig slutsats som kommunikationsministern drar av den här debatten. Jag har sell problemet mot bakgrund av de miljöproblem som uppslår med anledning av ulvecklingen av en ällafilig motorväg, som kommer all gä frän yllerdelar och ut till , in nebärande olika miljöförändringar i form av lillfarlsramper och sädana saker. Jaghar även ställt frågan mol bakgrund av all vi bör få en respittid, herrkommunikationsminister, till dess man har valt de miljömässigt bästa ochriktigaste transportvägarna från lill Slockholm. Detta är alltså precismotsatsen till de anklagelser som herr kommunikalionsminislern jusl nu riktalmot moderaia samlingspartiet. Hen SCHÖTT (m) kortgenmäle: Också jag vill beklaga det senasle inlägget av slalsrådel Noriing. Jagtycker det ger en ovärdig slutvinjett ät den här debatten. Vidarevill jag endasi tillfoga all när vi kräver en forisatt uiredning är ju meningenden, all man i denna uiredning också skall ange vilka koslnader som erfordrasför all förbälira miljön i med bibehållande av fiygirafiken därute. Hen () kortgenmäle: När kommunikationsministern säger att dd finns två olika ståndpunkter idet här fallet - miljöintressenlernas och flygintres-senternas - måste man välsvara att var flygplatsen än kommer all förläggas och hur den än kommer allordnas blir del under alla förhållanden vissa miljöbesvärligheier. Dä inställersig frågan, vilkel alternativ som är det sämsta. 1den här debatten - som i övrigt har förts på ell lugnt och sakligt plan -lycker jag inte atl frågan bör ställas på det sätt som kommunikationsministernnyss gjorde. Man bör vid den fortsatta behandlingen av detta ärende beakta bådemiljöintressena och de synpunkter i tekniskt avseende som kan framföras vid dellillfällel. Skall man dä ta hänsyn til! dessa omständigheter och på nyll göraen prövning i vanlig demokratisk ordning, när många människor kräver del,eller skall man täta bli all göra detta. Låter man bli, nonchalerar manremissinslanser, teknisk utveckling och trafikulskollels belänkande. HenSTJERNSTRÖM (c) kort genmäle: Del skulle i och för sig finnas anledning att gå in pä de detaljfrågorsom kommunikationsminister inte svarade pä, men efter statsrådetssenaste inlägg bedömer jag del som hell överflödigt. Efler ganska hårda och kategoriska domöver dem som hävdar all kan behövas för att klara trafikförsörjningenskulle jag bara vilja fråga: Dömer den stränge kommunikationsministern likahårt och oförsonligt alla socialdemokraterna i trafikutskottet som i vårasansåg atl frågan om såsom flygplats bör hällas öppen och allasocialdemokratiska motionärer som krävde atl skulle vara kvar? Hen (): Uttalandet avkommunikalionsminislern om atl regeringens beslut all lägga ned Brommaflygplats slår fast kommer säkert all mollas som någol av elt chockbud ule ilandel. Del är ell myckel överraskande uiialande. Del är ännu mer kategorisktän del uiialande som regeringen gjorde i samband med ulredningen om Brommaflygplals 1972, där man sade all den i princip skulle läggas ned. Del ingav enförhoppning om au om utredningen inte kunde redovisa något övertygandealternativ till en flygplals fanns del en möjlighet lill omprövning. Eflervad jag kan förslå har den här avvägningen inte slulgilligl gjorts inomdeparlemeniei - några besked har nämligen inte kommit. I utredningen finnssärskilda yttranden som pekar på att de alternativ som var förelagdautredningen i direktiven var olillräckliga. Man förulsäller därför, som sägs iett särskill yttrande av , att även tas med som ettalternativ i den slutliga avvägningen inom departementet. Del går precis ilinje med vad som sägs i trafikutskottets belänkande, som harciterat. Vi kan konstalera allflygplalsfrågan inie har lösts av ULF-ulredningen. öm bibehållande av flygplats Inga andra kommuner villha flygplatsen. Var man än lägger en flygplats i närhet måstemiljömässiga avvägningar göras. Del får nämligen miljömässiga konsekvenser varman än lägger en flygplats. Sådana har uppstått kring , och de kommerall uppslå pä de andra platser som räknas upp i ulredningen. Detsynes mig som om kommunikationsministern har sett bort från den tekniskaulvecklingen, som visar atl man kan få miljövänligare meloder och flygplan.Kommunikationsministern tycks ha tagit ensidig hänsyn till en lokal opinionoch fäst sig vid de starka skäl som där har framförts, medan han inte har tagitsamma hänsyn till de starka skäl som anförts frän hela landel och från allapartier för en central flygplats i . Det har sagls all detta är intebara en lokal fråga - del är en fråga som gäller heta landet. Statsrådetssvar visar att denna fråga inte är insatt i sitt totala sammanhang. Del ärallvariigt också därför alt vi låser utvecklingen inom inrikesflyget; del tarlid innan man kan lösa frågan om inrikesflygplaisen, och samlidigl hållerConvairplanen på alt slitas ut. De första Convairplanen är nu , ochde hankar sig fram. är det enda industriland i världen somharConvairplan i linjelrafik. Delär, herr statsråd, inte särskilt lustigt all komma ut lill ochfå vänta i pä lio minuter när innan flygplanet startar, därför altdet uppstått lekniska fel. Väl uppe i luften beklagar flygkaptenen att mankommii i väg så senl och tillägger: Vi flyger med gamla plan, vi kommer senlin, och del lar tid alt se över planen, vi har ont om reservdelar osv. Detär inte särskill angenämt alt uppleva den situationen uppe i luften, när mandessutom vel atl del som sägs är sant. Herrslalsrådel sade som svar till atl det skall finnas förslagtill lösningar 1978. Det övertygar inte rikligl, eftersom några alternativinte har preciserats. Jag är ulomordenlligl oroad av det svar som herrstaisrådel geit lill , nämligen au regeringens beslut alllägga ner flygplals ligger fasl. Det är ett mycket tungt besked för allai vårt land, utom möjligen för en del i Slockholm. Hen (): Jag skall bara göra några fä kommentarer. kom in isluilampen av debalien, och han hade kanske inte lyssnat på vad som sadeslidigare; han anförde ungefär samma argumenl som vi brukar höra i den härfrågan. HerrSellgren sade all slalsrädets svar kommer som en chock för alla här i landel,ulom möjligen för en del i . kanske inte vel all del ärdrygt 140 000 personer som har omedelbar bullerkoniakt med och atl detbor 30 000 personer inom den kriliska bullergränsen. Del kan naturiigtvisdiskuteras vad som avses med "en del", men även om man mäter mednorriändska mätt kan del kanske innebära en belydande mängd. Det gäller här depersoner som slagits för en bättre miljö iBrommaområdet, personer som jag är talesman för. sade att del finns buller och avgaser överallt och att det inte blirbättre därför att man flyllar dessa ölägenheter till . Jag tror all herrJonasson här gör ett litet fel i sin bedömning. Kommunen , lill vilkenArlanda flygplals hör, är posiiiv - det framgår av kommunens remissyttrande -lill all få ut trafiken till frän . Kommunen vel atl deölägenheter som finns i inte automatiskt kommer all fiytlas över lillArianda, eftersom Artanda har helt andra förutsättningar att bemästra miljöproblemen.Det är alltså en överdrift all påstå att vi fiyttar över miljöproblemen fränBromma lill . I sådant fall skulle kommunen aldrig ha ställt sig så utomordentligtpositiv till en utbyggnad av flygtrafiken på Arianda flygplats. sade också att man borde tycka all del är bra all villvara med och rädda miljön i och att della är ett sunt affärsintresse förförelaget. Jag vel inte om man kan kalla inlägg i debatten omBromma för ell miljöinlägg. Vad var det Relling sade? Om man studerar dellamalerial finner man alt det här är fråga om ell kritiserat företags ekonomiskainiressen. Föreiagel lar med myckel läll hand på miljöfrågorna och människornasbehov. Man är mesl intresserad av alt framhålla vilka möjligheter man iframliden har alt ge lämpliga fiygplanstyper. Det är deras inlresse ochingenting annat. HerrStjernström sade i sitt inlägg atl della är en miljöfråga. Del kan jag hållamed om. Men det är också en transponfråga och fortsätter isill anförande: Om vi beslämmer oss för atl del är en transponfråga får vi takonsekvenserna för miljön. Jag skulle vilja säga lill : Om vibestämmer oss för all del är en miljöfråga får vi ta konsekvenserna förtransporterna. Detär felaktigt atl lägga upp debatten så all frågan huruvida fiygel skall varakvar på eller fiytlas blir en ödesfråga för fiygirafiken iStorstockholmsregionen för så är det inte. Flyttar vi den till exempelvisArlanda löser vi miljöfrågorna på , vilkel värdet avgörande skäletlill alt regeringen log ställning . Om vi fiyttar transporternatill , som - hoppas jag - får bällre kommunikationer medSlockholm, försämrar vi inte i nämnvärd grad de miljöproblem av mildare slagsom finns pä . Jagtror det är här man skall lägga tyngdpunkten i debatten om fiygplatsfrägan iStockholmsregionen. Hen (): Jag underkännerabsolut inte opinionen i , . Men totalt sett, när man vägerin den tekniska ulvecklingen och behoven ute i landet, är jag övertygad om alldet besked som lämnats inte är en riktig avvägning. Ang.villkoren för statsbidrag till vägar och gator Jag vill hellkortfattat vända mig lill . Jag framhöll alt buller och avgaserförekommer överallt i dessa sammanhang. Då säger alt Sigtunakommun är posiiiv till en överflyttning av flyget från lill Arianda. Detär väl för all kommunen vill ha arbetstillfällen, det får man förstå. Det kanockså tänkas all möjlighelerna all klara avvigsidorna ökas. Jagvill bara ha sagl all hur del än förhåller sig med miljöfrågorna och övrigafrågor borde väl de olika synpunkterna kunna las i beaktande vid en förnyadprövning. Saab-SCANIAhar gjort ett miljöinlägg. Nej, det är inte ell miljöinlägg, säger herrLindkvisl. Men vi skall väl inte kritisera företagel för alt man lägger framsynpunkier på den lekniska sidan eftersom man bäst i landel känner lillulvecklingen i de här frågorna. Överiäggningenvar härmed sluiad. § 8 Ang. villkorenför statsbidrag till vägar och gator Herrkommunikationsministern erhöll ordet för atl besvara ()framställda interpellation, nr 140, och anförde: har frågat mig om del är lillfredsslällande urkommunaldemokralisk synpunkl atl slalsmakierna såsom villkor för statsbidragtill vägar och gator sätter lösningar, vilka av kommunerna anses varaotillfredsställande ur t. ex. miljösynpunki. Statsbidraglill kommuner för byggande av vägar och galor ulgår enligt fastställdfördelningsplan. Enligl kungörelsen om statsbidrag till väg- och gatuhållning ivissa kommuner skall fördelningsplanen, vilken avser en femårsperiod ochförnyas , upprättas och fastställas av efler medverkanfrän länsstyrelsernas sida. Förslag till väg- och galuföretag all ingå i planenhar framlagts av kommunerna. Förall fä godtagbara trafikförhållanden i en kommun krävs ett väl fungerande väg-och gatunät som exempelvis genom ringleder kan avlasta centrumområdet frångenomfartstrafik. För all på ett systematiskt och riktigt säll kunna bygga ulelt övergripande väg- och gatunät måste kommunen ha en översiktlig planering.Av en sådan planering skall - genom exempelvis en s. k. trafikledsplan - detframlida väg- och gatunätets utformning framgå. Förslag lill irafikledsplanergranskas av som, mol bakgrund av den överblick och erfarenhet somverket har i dessa frågor, framför sina synpunkier på planerna. 1fördelningsplanen upptas i princip endast väg- och galuföretag som ingår somväsentliga delar i irafikledsplaner som antagits av respeklive kommun. Genomdenna praxis säkras att berörda väg- och galuföretag kan ges en rikligutformning med hänsyn lill bl. a. kommunens övriga planering, exempelvislokaliseringen av en tillkommande bebyggelse. Omkommun inte har upprältat trafikledsplan är inte berett atttillstyrka statsbidrag lill elt vägföreiag, förrän kommunen pä annatlillfredsslällande sätt visal hur det övriga övergripande irafikledssyslemei iaktuell del av kommunen skall utformas. Först då får man en klar bild av hurvägfördagel passar in i irafikledssyslemei och även vilken inverkan del har urt. Självfallelmedverkar i en diskussion med kommunen om olika möjligheler alt påell rikligt sätt lösa trafikproblemen. Initiativet lill dl sådani samråd lasemellerlid av kommunen i egenskap av väghållare för berört väg- och gatunät. Ang.villkoren för statsbidrag till vägar och gator Hen POLSTAM (c): Jag tackarkommunikationsministern för svarel på min interpellation. Tyvärr konstaterarjag alt statsrådet endast har talat om allmänt gällande principer för lämnandeav statsbidrag till bl. a. byggande av kommunala vägar oZh gator.