prot · FX0930 · 1974-12-31 00:00:00 — a. en artikel i tidskriften , och jag är tvungen att läsa in ett rätt långt citat i kammarensprotokoll för att det skall framgå hur har förfalskat mittuttalande. 1 en artikel som handlar om kampen för enheten inom arbetarklassenskrev jag följande; "Arbetarklassens och det kommunistiska partietsavgörande uppgift är kampen för socialism. Alla andra uppgifter måsteunderordnas denna huvudmålsättning. Men kampen för socialismen underlättas avdemokra- tiska fri-och rättigheter. Om organisationsfrihet och rösträtt icke existerade skullearbetarklassen ställa deras erövring som en första punkt på sin dagordning, somden historiskt sett redan en gång gjort. Kampen för socialismen underlättas avnationellt oberoende. Erövringen av nationell självständighet ställs som enförsta uppgift av de folk som fortfarande lever under kolonialt förtryck." "Kampen för sociala framsteg, för en förbättradlevnadsstandard, för demokratiska fri- och rättigheter, för nationeUt oberoendeoch för fred ingår i den allmänna kampen för att bryta storfinansens välde ochbygga socialism. Men kampen för dessa särskilda mål spelar ensjälvständig roll." påstod att jag inte hade åsikten att kampen fördemokratiska fri- och rättigheter spelar en självständig roll. Men det är justvad jag säger i artikeln. Varför förfalskar vad jag har skrivit? Jaghar artikeln här om inte har läst den i dess helhet utan bygger sinauttalanden pä ett lösryckt citat, som han har fått från sitt partikansli. HerrMolin har chansen att be om ursäkt. Så till den andra artikeln som citerade. Detvar en artikel ur . Det stycke som där högg en bit urvar ett svar på en fråga av docenten i en debatt om demokratinsom pågått i . ställdeden provokatoriska frågan till vänstern; Bör förbjudas? Och hanpåstod att detta skulle vara konsekvent i enlighet med vänsterns uppfattning omdemokrati. Jag svarade så här: "Det är svårt att se vad det ligger för 'konsekvens'i detta. fråga är väl också avsedd att vara en provokation. Partiersom försvarar det kapitalistiska samhället söker utan tvivel förhindra attdemokratin förverkligas på alla områden av samhällslivet," vad jag därsyftar på är främst det ekonomiska området "men att de därför skallförbjudas ligger inte i socialisternas demokratibegrepp. Vpk:s inställning äratt åsikts- och organisationsfriheten skall värnas i det kapitalistiska likavälsom i det socialistiska samhället. Den inställningen kan inte förenas medpartiförbud. Inte heller kan den förenas med uppfattningen att personer medantisocialistiska åsikter icke skall tillåtas bruka de demokratiska fri-ochrättigheterna. Det socialistiska uppbyggnadsarbetet kräver åsikts- ochorganisationsfrihet. Debattfriheten är en förutsättning för att framsteg skallgaranteras. Reaktionära åsikter skall bekämpas i fri och öppen diskussion, intemed censur och ingripanden av allmänna åklagaren." Alla förstår vad den sista satsen syftade på, när artikelnskrevs . I den artikeln försvarades de demokratiska fri- ochrättigheterna. vänder pä det hela och påstår att jag förkastar dem.Också här söker han förfalska min inställning. Jag tog redan i den allmänpolitiska debatten den 30januari avstånd från de metoder med vilka författaren bekämpas iSovjetunionen. Vårt partis verkställande utskott har ytterligare utvecklatdetta i ett uttalande till vilket vår riksdagsgrupp - med ett undantag - anslötsig. Jag skall be att få läsa in detta uttalande i kammarens protokoU. Detlyder så här: den 27 febraari 1974 Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. Kampen för de demokratiska fri- och rättigheterna är avgrundläggande betydelse. Det gäller inte minst yttrande- och tryckfriheten.Vpk har, i motsats till regeringen och de borgerliga partierna, som endariksdagsparti bekämpat de övergrepp mot dessa rättigheter, som polis ochdomstol gjort sig skyldiga till i samband med IB-affären. Vi har krävt ett slutpå kränkningarna av åsikts- och organisationsfriheten samt att de demokratiskafri- och rättigheterna skall grundlagfästas. När myndigheterna i ett socialistiskt land handlar på ettsätt som innebär inskränkningar i yttrande- och tryckfriheten - som i falletAlexander Solsjenitsyn står detta i strid med vårt partis uppfattning omdemokratin. Reaktionära åsikter skall bekämpas i fri och öppen debatt, inte medcensur och polisingripanden. Det socialistiska uppbyggnadsarbetet kräveråsikts- och organisationsfrihet. För min del har jag skarpt kritiserat det fåtal medlemmari vårt parti som inte vill begripa partiets principiella inställning i dessafrågor. Jag kan här hänvisa till en artikel i . HerrMolin behöver aUtså inte ställa några frågor på denna punkt. Frågorna är redanbesvarade, och vem som vill det kan läsa innantill i tillgängliga tidningar. Vårt partis valda organ har alltså klarttagit ställning till behandlingen av författaren , Vi kommer att iolika former fortsätta opinionsrörelsen för försvaret av de demokratiska fri-och rättigheterna, som hotas och kränks i land efter land. Men för attrörelsen för försvaret av de demokratiska fri- och rättigheterna skall vinnarespekt och framgång kräver den konsekvens. Vår röst mot de kränkningar somdrabbat skulle inte förstärkas utan försvagas avsamverkan med partier och partUedare som försvarat övergreppen och domarnamot FiB/Kulturfronts journalister . Vårriksdagsgrupp har tagit ställning till denna fråga och klart deklarerat sinuppfattning. Vi tänker inte delta i någon manifestation här tillsammans medherr och andra. Ytterligare en fråga som jag kort vill kommentera. Varförförsöker göra just grundlagsdebatten till en pust från det kallakrigets antikommunistiska kyla? Förklaringen heter inte har heller inte att göra med artiklar skrivna av mig eller någon annan.Allt detta är bara staffage som man för fram på scenen. Vad ärangeläget att dölja är helt enkelt sitt eget svek mot en stark opinion blandfolket. Man har talat stort och berättigat om behovet av att grundlagsfästa dedemokratiska fri- och rättigheterna. Ni som lyssnar på den här debatten kommerni ihåg de borgerliga partiernas agitation före riksdagsbehandlingen förraåret? Nej, troligen gör ni det inte, och det finns heller inget större skäl attminnas den, eftersom de tydligen inte menade allvar. svek denliberala opinion som kräver ett grundlagsfästande av de demokratiska fri- ochrättigheterna. Man kompromissade bort kravet och hela sitt patos. Det är dettaförräderi mot en opinion som man själv blåst under som nu sökerdölja bakom antikommunistiska utfall. , centernsungdomsförbund och många andra grupper är kritiska mot de bägge Det kan folkpartistiska riksdagsmän aldrig utplåna, hur mycket de änbeljuger det . bör enligt vår mening avslå detvilande grundlagsförslaget och begära kompletterande direktiv till 1973 årsfri-och rättighetsutredning, så att ett nytt och fullständigt förslag till nygrundlag kan framläggas. I detta anförande instämde ,, herrar Wemer i , i Stockholnii, ochBerndtson, , i , , herrar ,i , i , i , Lorentzonoch Måbrink samt (samtliga vpk). () kort genmäle; För att visa på skillnaden mellan ord ochhandling i kommunisternas inställning och för att visa att kommunisterna talarmed två tungor tog jag tidigare i debatten upp två svenska exempel på hurkommunisterna i praktiken handlar i demokratifrågorna. Det ena gällderiksdagsmannen försvar av lagligheten i landsförvisningen avAlexander Soizjenitsyn. Det andra gällde de kommunistiska göteborgsstudenternasförslag att misshaglig litteratur skulle brännas eller malas ned ipapperskvarn. har tagit avstånd från den ena av dehär aktionerna, nämligen vad hans riksdagskollega från har sagt.Denne var inte närvarande här och fick inte delta i den anslående uppresningsom just har förekommit. Däremot kan jag inte se att har tagitavstånd från de punkter där jag kritiserade honom. I artikeln i fäste jag mig vid formuleringen att fri- och rättigheterna måsteunderordnas huvudmålsättningen. Huvudmålsättningen måste väl vara att skapaett kommunistiskt samhälle. I valet mellan mänskliga fri- och rättigheter ochförverkligande av det kommunistiska samhället - eller, som det heter med erterminologi: proletariatets diktatur väljer ni att offra de mänskligarättigheterna. Men, , jag har läst ett uttalande somgjorts gemensamt av de kommunistiska partierna i och -med den svenska delegationen ledd av . Där säger man siggemensamt vUja verka för stärkande av demokratins krafter. Om nu herrHermansson vill skapa trovärdighet för de svenska kommunisternas demokratisyn,är då beredd att ta avstånd från detta med Sovjetunionenskommunister gemensamma uttalande om demokratin? Det är ändå här, i försvaretför ett statssystem där terror och censur är reguljära politiska inslag och därmänniskor fängslas och deporteras för sina åsikters skull, som kommunismensverkliga ansikte visar sig. Har kommunistiska parti i Sverigeoch kommunistiska parti samma demokratisyn, ? Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. HerrHERMANSSON (vpk) kort genmäle: konstaterade att jag inte togavstånd från de artiklar han tidigare hade stympat nej, varför skulle jaggöra det? Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. finnstUlgängliga den ena i vår teoretiska tidskrift debatt, den andrai största dagstidning. Vem som helst som vill kan läsade artiklarna och se att just Ni, , här i grundlagsdebatthar förfalskat och stympat citat ur bägge dessa artiklar och på detta materialbyggt anklagelser mot mig. Ni kunde inte på något som helst sätt motbevisa minanklagelse för denna citatstympning i Ert inlägg. Men jag tycker fortfarandeatt Ni skulle be om ursäkt för den sortens metod att föra debatten. 1 vad gäUer de andra frågor som Ni här tagit upp framgårav vad jag sade om vår kritiska syn på behandlingen av iSovjetunionen, att vårt parti uppenbarligen inte har samma uppfattning ominnehållet i demokratin och i de demokratiska fri- och rättigheterna sorn destyrande i har. Svaret på den frågan har aUtså redanfått i mitt första anförande. Sedan tror jag att bör läsa hela den text somhan nu ryckte loss ett stycke ur. Han har naturligtvis inte heller den textentillgänglig utan har fått ett litet citat från eller någonannan källa. Där talas mycket konkret om soUdaritet med den kamp för demokratioch nationell självständighet som folken har tvingats föra motUSA-imperialismen i och andra länder. Det kanske är att man uttalarsig gemensamt om detta som tycker illa om. Därefter kom han med en ny beskyllning, nämligen att vårtparti skulle vara berett att offra de mänskliga rättigheterna om de kolliderademed socialismen. För oss är demokrati och socialism samma sak. Demokratin kanfullt ut förverkligas först under socialismen. Det finns ingen fullständigdemokrati så länge storfinansen härskar över företagen. Det är en gammalsocialistisk ståndpunkt, och den står jag naturligtvis för och hoppas att ävenandra socialister gör det. Vi vill inte offra de mänskliga fri- ochrättigheterna, utan vi vill försvara dem. Därför har vi protesterat motbehandlingen av författaren , därför har vi protesterat mot domarnamot och och därför kräver vi att de demokratiska fri-och rättigheterna skall grundlagfästas. () kort genmäle; Jag har inte förfalskat några citat. Detkommer av kammarprotokollet att framgå att citaten är ordagranna, och jag skallse till att citationstecken sätts ut i kammarprotokollet. Det kommer att blimöjligt att avgöra om anklagelse på denna punkt är Uka illagrundad som dem han framfört tidigare, t. ex. att grundlagsfrågan förtegs ivaldebatten. Får jag bara i fråga om det gemensamma uttalande somSveriges och kommunistiska partiers delegationer gjorde år 1972säga att man där talade om - det är klart att jag inte läste upp helauttalandet, det har jag aldrig påstått ett gemensamt stärkande av demokratinskrafter. Min fråga var om man hade en gemensam demokratisk syn. Sedan ställde i sitt förra inlägg frågan:Varför ägnar sig liberaler i grundlagsdebatten så mycket ät kommunisternasinställning? Jo, vi gör det därför att vi tror att det finns en grundläggandeskillnad mellan kommunister och alla andra i den svenska . står intei frontlinjen när det gäller att kämpa för demokratin och de mänskligarättigheterna. Det är tvärtom så - det visar all historia att det inte gåratt förverkliga demokrati och mänskliga rättigheter i kommunistiska stater. Detfinns otaliga vittnesbörd, ofta gripande, om att människor drivna avfrihetslängtan och med risk för sitt eget liv har flytt från kommunistiska statertill vad skulle kalla borgerliga länder i väst. Känns det ändåinte, , litet besvärande att just , efter detatt den sovjetryske författaren har fängslats ochlandsförvisats bara för sina åsikters skull, försvara kommunisternasdemokratisyn? Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. HerrHERMANSSON (vpk) kort genmäle: I den situation som har uppstått efterlandsföivisningen av känns det mera angeläget än påmycket länge att försvara kommunisternas demokr.ätisyn. talade om den historiska erfarenheten, somskulle visa att kommunisterna i var motståndare till demokratin. Det äråterigen en lögn och en falsk beskyllning. I kampen för svenskt folkstyre ochför fred har det alltid visat sig pålitligt. Det var inte vi som i det längsta sökte hindragenomförandet av allmän rösträtt. Det var högern. Det var inte de kommunistiskastudenterna som nekade judiska läkare att komma till undan Hitlersterror. Det var blivande borgerliga politiker. Det var inte vi som underkrigsåren inrättade arbetsläger åt våra politiska motståndare. Det varpartierna i samlingsregeringen. Det var inte heller vi som infördetransportförbud för andra partiers tidningar. Det var också här partierna isamUngsregeringen. Det var inte på Norrskensflammans redaktion man planeradesprängattentat och mordbrand mot Norrbottens-Kuruen. Det var på högertidningensredaktion man planerade sådana dåd mot den kommunistiska tidningen. Det är inte vpk som krävt att skaU överge denalliansfria politiken och gå in i . Det är ledande borgerligapolitiker. Det är inte vi som velat att skall bli medlem i EEC ochdärigenom gå ifrån neutralitetspolitiken. Det är återigen ledande borgerligapoUtiker. Det är inte vi som cyniskt betecknat folkmord i sombombningar för freden. Det är moderatledaren. Det är inte vpk som vägrat atttillsammans med övriga partier underteckna ett upprop om solidaritet med ChUesfolk. Det är moderata samlingspartiet. Det är inte kommunistiska riksdagsmänsom sagt att val skulle bli det sista, om de borgerliga vann. Det ären högerriksdagsman som påstått detta, ifall de borgerliga förlorade. Det var, herr talman, å andra sidan inte medlemmar ihögerpartiet och som begav sig till för attmed sina liv som insats försvara demokratin. De flesta svenskarna iinternationella brigaden var kommunister. Vi kommunister har i handling visatoss pålitliga för demokratins och fredens sak. Det är mer än man kan säga om endel av dem som fåfängt söker att uppliva den antikommunistiska hetsen frånHitlertiden och det dagar. Nyregeringsform och ny riksdags-ordning, m. m. Den allmänna debatten i grundlagsfrågan har istor utsträckning varit en debatt om de medborgerliga fri- och rättigheterna,och det är i och för sig naturiigt att det har blivit på det sättet.Opinionsfriheten i dess olika former och rätten till personlig frihet ochintegritet i övrigt är oskiljaktigt förbundna med den demokrati som vi har ivårt land och som grundlagsreformen ytterligare befäster. Under arbetet på den nya regeringsformen har frågan om hurreglerna om de medborgerliga fri- och rättigheterna skall utformas varit en avde mest uppmärksammade. Det är ju också så att den utformning avgrundlagsskyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna som finns i dennya regeringsformen inte är slutlig. Den fri- och rättighetsutredning somtillsattes är i fullt arbete med sikte på att lägga fram förslag, såatt de kan bli föremål för prövning . Den reglering i fråga om de medborgerliga fri- ochrättigheterna som finns i förslaget till den nya regeringsformen har idebatten blivit föremål inte bara för feltolkningar utan på sina håll också förrent groteska missförstånd. Det har givits exempel härpå i den tidigaredebatten. Lät också mig bidra med att ge några exempel, som jag har noterat viden genomgång av vad som har presterats i pressen och i olika upprop. Man har kunnat läsa att den nya regeringsformen innebäratt regeringen jag understryker regeringen - kan ensidigt ändra fri- ochrättigheterna, att tryckfriheten kan avskaffas över , att yttrandefrihetenoch demonstrationsfriheten kan avskaffas över , att polisen kan få rättatt använda tortyr och att domstolarna kan få rätt att särbehandla folk pågrund av ras, kön etc. Det har också stått att läsa: "Visserligen står detom yttrandefriheten i författningen, men denna klausul garanterar inte en fridebatt. Det är borgarklassen som äger tidningarna." Detta låternaturligtvis illa. Men indignationen kanske blir något mindre när man nämnerdet intressanta förhållandet att detta citat är hämtat ur en artikel påframskjuten plats i , som såvitt jag vet alltjämt ägs av en kändfamilj i borgarklassen. Jag har här bara nämnt några exempel ur den flod av märkligauttalanden som förekommit. Jag kan inte underlåta att framhålla att uttalandenainte så sällan gjorts från håll där man kunnat vänta sig en mer nyanserad ochbalanserad bedömning. Vad är då sanningen i detta? I all korthet följande!Regler som tillerkänner medborgarna fri- och rättigheter har endast i mycketbegränsad omfattning kommit till uttryck i grundlag. Religionsfrihet,föreningsfrihet, församlingsfrihet, demonstrationsrätt osv. har, som härtidigare sagts, endast långsamt kunnat genomföras genom vanlig lagstiftning.Dessa regler ingår som självklara beståndsdelar i vår rättsordning. Dengrundlagsreglering som vi haft har huvudsakligen tagit sikte påtryckfriheten. 1 den nya regeringsformen kommer fri-och rättigheterna klart tilluttryck. Dels får vi klara regler om en serie fri-och rättigheter som inte kanändras eller inskränkas annat än genom grundlagsändring. Dels får vi fri- och rättigheter som definieras i regeringsformenmen vilkas innehåU skaU kunna bestämmas i lag som beslutas av riksdagen.Tryckfriheten, garanterad i tryckfrihetsförordningen, står kvar oförändrad. Det har sagts men kan inte upprepas oftanog: regleringen av fri- och rättigheterna i den nya regeringsformen innebär enförstärkning av skyddet för dem. Liksom kommer regler som germedborgarna fri- och rättigheter att vara självklara beståndsdelar i vårrättsordning. Vi kommer fortfarande att ha dem direkt eller indirekt skyddade ilag. Men tiU detta kommer att den nya regeringsformen antingen grundlagsfästerdem eller ger dem det skydd som innebär att de inte kan inskränkas eUer ändrasannat än av folkets valda företrädare i . Tryckfrihetsförordningenstår kvar orubbad. Man kan väl också konstatera att det i den allmännadebatten har skett ett visst tillnyktrande. Låt mig som exempel nämna attprofessor i en artikel i i århar konstaterat att grundlagsförslaget inte innebär någon försämring av skyddetför fri- och rättigheterna, även om han , något surmulet, tilläggeratt det inte heller innebär någon nämnvärd förbättring. har visat något av samma ståndpunkti frågan om fri- och rättigheterna i den nya regeringsformen; ingen försämringmen inte heller någon nämnvärd förbättring. har för sin delhänvisat till vpk-motionen om fri- och rättigheterna . Vpk-motionenär enligt en bättre lösning av den besvärliga frågan omregleringen av fri- och rättigheterna i grundlag. 1 själva verket är vpk-motionen ett utmärkt bevis på desvårigheter som föreligger när man vill detaljreglera fri- och rättigheterna igrundlag. Svårigheterna hänger samman med att ingen fri- och rättighet kan varaabsolut. I regleringen av varje rättighet måste ligga ett skydd för andrafri-och rättigheter som vi värderar lika högt. Ett utmärkt exempel ger vår tryckfrihetsförordning.Tryckfriheten kan kollidera med den enskildes rätt till skydd mot lögn ochförtal men också med behovet av skydd för landets säkerhet. Det är dåillustrativt att det i tryckfrihetsförordningen för att grundlagsregleratryckfriheten och den tUl denna nära anknutna rätten att ta del av allmännahandlingar behövs 14 kapitel och 123 paragrafer. Nej, vpk-motionen löser intede stora problem, som måste bemästras, om fri- och rättigheterna skallgrundlagsfästas i större utsträckning än som redan har skett i den nya regeringsformen.Dessa problem har den Mehrska fri- och rättighetsutredningen nu att brottasmed. Jag kan bara ge rådet att genom vpk:s representant iutredningen följa arbetet noggrant. Jag tror att han då får möjligheter till enmera nyanserad bedömning. En grupp författare, skådespelare, journalister m, fl.,som givit sig själva beteckningen Kommittén mot grundlagsförslaget, har vädjattill att avslå förslaget. Man har då hänvisat till att kapitlet i dennya regeringsformen är "betänkligt". Man har också gjort gällande attförslaget innebär rätt att upphäva dessa rättigheter. Man medger visserligenatt gällande regeringsform inte ger grundlagsskydd för fri- och rättigheternamen påstår att den inte heller ger något stöd för ett upphävande av dem.Samtidigt framhålles att man har förståelse bl. den 27 febraari 1974 Ny regeringsform och ny riksdags ordning, m. m. den 27 febi-uari 1974 Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. attriksdagen vill förbättra sina arbetsformer och att parlamentarismens principstadfästes. Det är tydligen så att de kritiker som ingår i dennakommitté skulle ha godtagit den nya regeringsformen om det särskilda kapitletom fri- och rättigheter inte hade funnits med i denna. Nog vet man att det idetta land är lätt att få människor att skriva under upprop, men man stäUer sigfrågan om de personer som finns under detta upprop har gjort sig mödan att sökabedöma vad de har skrivit på. Om de sökt göra klart för sig vad regleringen avfri- och rättigheterna i den nya regeringsformen innebär i förhällande till vadsom nu gäller, borde det, med den sakkunskap en del av undertecknarnaobestridligen har, varit lätt för dem att konstatera, att vad som åstadkommitsär en förbättring, inte en försämring. De hade kunnat konstatera att redaninskrivningen av rättigheterna i regeringsformen innebär en markering av derasbetydelse som vi inte finner i gällande regeringsform. De hade också kunnatkonstatera att den nya regeringsformen innebär att rättigheterna kan ändrasendast genom av efter fri och öppen debatt antagen lag och att aUtsåden möjlighet som finns för regeringen att på administrativ väg i vissutsträckning besluta inskränkningar försvinner. De hade slutligen också kunnatkonstatera att den Mehrska rättighetsutredningen har till uppgift att sökaåstadkomma en ytterligare stärkning av skyddet för fri- och rättigheternautöver den som redan skett. Jag tror att många av dem som skrivit underuppropet skulle ha tvekat mer än en gång om det som jag nu sagt stått klart fördem. Ett otäckt inslag i den allmänna debatten, som jag intekan underlåta att här nämna, härrör från den s. k. rikskommittén förfolkomröstning. En av förgrundsfigurerna i denna kommitté har hävdat attledamöterna i i författningsfrågan inte är "representativa förfolket", att ledamöter som representanter för och försina partier har "rena partsintressen att förfäkta" och att de intehar någon moralisk rätt att "i just denna angelägenhet besluta överfolkets huvud". Han har vidare påstått att kan besluta"utan några som helst kontrollmöjligheter" och att detta skapar"en känsla av vanmakt i samhället". Han säger slutligen att landetinte är betjänt av en grundlag "som visserligen fått 330 röster iriksdagen men som därutöver inte fått många av fem mUjoner röstberättigadesvenskars röster". Jag finner det angeläget att här bestämt ta avstånd frånuttalanden och tankegångar av det slaget, vare sig de härrör från rikskommitténeller från annat håll. De ger uttryck för en negativ inställning tiU denrepresentativa demokratin, grundad på fri och lika rösträtt, som vi, inte utanstrid, har byggt upp i vårt land.