prot · FX09109 · 1974-12-31 00:00:00 — är det exempelvis omöjligt att föinblick i den interna bokföringen om man inte har ett samarbete mellan olikaländer för att kartlägga de transaktioner som förekommer inom företagen och somgäller affärer över gränserna. Jag ber att fö yrka bifalltill utskottets hemställan. Avskaffandeav möjligheten att överlåta vissa beslutsfunktioner till mellanfolkliga organ Avskaffandeav möjligheten att överlåta vissa beslutsfunktioner till mellanfolkliga organ Hen- i (vpk): Jag fruktar att har en något idealistisk syn på pariamentarismensutveckling. Det finns faktiskt statsvetenskapliga undersökningar, bl, a, avden västtyske professorn , som visar hur beslutsmakten ochproportionen av faktiska beslut mer och mer glider över i byråkratins och iexekutivmaktens händer samt att pariamenlet så att säga blir en utformare avrambeslut som därefter av byråkratin och exekutivmakten kan fyllas med detinnehåll man önskar. Man skall akta sig för att inte se den tendensen, den äruppenbart en fara. Man för inte idealisera det verkliga förhållandet. Detär klart, , att vi tidigare var skarpare i vår kritik, dvs. närman inte visste hur faktiska relation till EEC skulle bli och detfanns en uppenbar fara, understödd av den här paragrafen, att man skulle fö enmer långtgående integration. lär veta att det fanns intressentersom arbetade för det. Det fanns alltså skäl att den gängen framhålla farhågornaskarpare än man behöver göra i nuvarande läge. Detär egentligen inte riksdagsmajoritetens storiek som, såvitt vi förstår, utgördet avgörande skyddet mol plötsliga, kuppartade överiämnanden av delar av dennationella suveräniteten. Det avgörande skyddet ligger i stället i att man förtid att diskutera frågorna före och efter ett val. På det viset för också enbredare opinion tillfälle att ta ställning. Även om man har en starkmajoritetsgaranti, vet vi av erfarenhet att det i speciella stämningar intebehöver utgöra något som helst hinder för att fatta beslut som inte är i linjemed folkflertalets intressen. Det är mot sådana extrema situationer som vivänder oss. Där finns det uppenbariigen ett kryphål i paragrafen. Detär också idealistiskt att tro att regeringen, när det har fattats ett besluteller när statsapparaten har gått in i ett visst samarbete, bara blir utvoteradi nästa val och man därefter kan riva upp ett fattat beslut. Vi vet att detinte fungerar så. Fullbordade fakta är oflast mycket svära att ändra. Dessutomkan sådana här överiåtelser och avtal i sin innehällsmässiga utformningmedvetet vara sådana att ell upphävande av dem försväras. Vi skall inte inbillaoss att de som vill driva igenom sådana här överlåtelser eller avtal inle inserdet när de fattar sitt beslut. Jagkan inte inse att det här med de multinationella företagen är något som helstargument i sammanhanget. På vilken regering eller organisation skulle Sverigesregering överiäta delar av den nationella suveräniteten för att därmed fö etteffektivare vapen gentemot de multinationella företagens makt? Är det regeringar, eller är det eller som skulle fööverta dessa befogenheter? Vad skulle vederbörande huvudstad bättre kunna göraän den gentemot de multinationella företagens makt här ilandet? Det är i och för sig riktigt att man talade om EEC när den härparagrafen ursprungligen kom till. Jag anser dock inte att förfarandet med femsjättedels majoritet skulle gå alt använda vid ett svenskt med- lemskap i EG. Det skulleinnebära en allvariig inskränkning i den nationella suveräniteten. Vi harheller inga sidoblickar pä EG när vi förordar att paragrafen behälls i denform som den har fött i den nya regeringsformen. i säger att jag kanske har en för idealistisk syn i dessasammanhang. Det är ju möjligt, men det är också möjligt att haren alltför pessimistisk syn på utvecklingen. Jag har läst vad i riksdagsdebatten i den här frågan : "EEC-överenskommelsen,som väl sä småningom träffas mellan och EEC-länderna, kommerotvivelaktigt att innebära de mest genomgripande överlämnanden av statligasuveränitetsrättigheter som har förekommit i modern svensk historia." Nuhar vi fött en EEC-överenskommelse, och vi vet vad den innehåller. hade fel den gången. Vad är det som säger att inte kanha fel även ? frågar, något demagogiskt, vilken regering som skall överlämnabefogenheter till. Han nämnde , osv. Om jag för återknyta tilldiskussionen om att åstadkomma en effektivare beskattning och frågan om att föbättre information om de multinationella företagen som underiag för denationella regeringarnas verksamhet, skulle man ju bara som ett exempel kunnatänka sig att kopplades in. Ärdet inte så ocksä att i sina rtesonemang bortser från att den härparagrafen - som kritiserar sä hårt därför all den inteinnehåller krav på två beslut med mellanliggande val - har tillkommit på detsätt som är vanligt för grundlagsändringar, nämligen just genom tvä beslut medmellanliggande val. Det kan möjligen antyda att det inte behöver vara särasande stor skillnad mellan det ena och det andra sättet. Avskaffandeav möjligheten atl överlåta vissa beslutsfunktioner liU mellanfolkliga organ Hert i (vpk): Jag vill helt kort kommentera hert citat av mitt yUrande1971. Det är väl i sak riktigt att något tidigare exempel på ett sä passoförbehållsamt uppgivande av vissa suveränitetsrättigheter som EEC-avtaletinnebar faktiskt inte, sävitt jag erinrar mig, har förekommit i modern svenskhistoria. Det kan naturiigtvis förekomma överlämnande av sädana rättigheter somär betydligt mer genomgripande, det erkännes. Vad det här är fråga om är inteså våldsamt genomgripande, men det berör ändock t. ex. möjlighetema attsubventionera vissa typer av investeringar inom näringslivet. Det finns också- om jag minns rätt - en paragraf i det gällande avtalet mellan Gemenskapen ochSverige, där har förbundit sig att inte tillämpa några som helstrestriktioner mot de kapital- och kreditrörelser som kan uppstå till följd avvaruutbytet mellan och Gemenskapen. Och det är väl en sak som är rättintressant, , för den berör just möjligheten att bekämpa demultinationella företagen. Paragrafen försämrar ju den möjligheten. Grundlagsfästande av medborgerhga rättigheter m. m. Vad i förutspådde var att viskulle fatta ett beslut som skulle komma att innebära det mest genomgripandeöveriämnande av statliga suveränitetsrättigheter som har förekommit i modernsvensk historia. Något sådant beslut fattades inte, Hert var alltså idet här fallet ute i ogjort väder. Däremotvill jag erinra om att en anslutning till innebär enförbindelse att följa stadga. Det är faktiskt det enda fallsom kan sägas på sätt och vis innebära en avvikelse från vår neutralitetspolitik,eftersom vi är skyldiga att följa de beslul som fattas i säkerhetsrådet. Jagtror ocksä att det kan vara skäl att understryka att beträffande det härstadgandet har i förarbetena uttalat att stadgandet ickemedger att vidare befogenheter överiåtes i sådan utsträckning som på något sättkan inverka pä rikets självständighet i stort. Jag tror alltså att det i dethär fallet finns garantier för att de farhågor som har uttrycktinte kommer att besannas. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förtapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan hert i Malmöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 45 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av hert Bemdtson. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nej - 18 Avstår - 1 §11 Grundlagsfästande av medborgerliga rättigheter m. m. betänkande nr 46 med anledning av motionsyrkande omgrundlagsfästande av medborgeriiga rättigheter m. m. Idetta betänkande behandlades motionen 1974:350 av hen m. fl, (vpk)vari - såvitt nu var i fråga - hemställts att hos re- geringen skulle anhålla omkompletterande direktiv till fri- och rättighetsutredning (Ju1973:19), innebärande bl, a. att denna skulle utarbeta förslag omgrundlagsfästande av de medborgeriiga rättigheterna och av rättigheter för dearbetande. Utskottet hemställde att skulle avslåmotionen 1974:350 såvitt nu var i fräga. Reservation hade avgivits av (vpk)som ansett att utskottet bort hemställa, aUriksdagen med bifall till motionen 1974:350, såvitt nu var i fråga, hosregeringen skulle anhålla om tilläggsdirektiv till 1973 års fri- och rättighetsutredningav innebörd att denna skulle utarbeta förslag om grundlagsfästande av demedborgerliga rättigheterna och av särskilda rättigheter för de arbetande ienlighet med vad reservanten anfört. HertHAGBERG i Boriänge (vpk): De medborgerliga fri- och rättigheterna är inte gmndlags-fästa. Denförta året tillsatta fri- och rättighetsutredningen arbetar visserligen med atti gmndlag skapa ett skydd för den enskildes fri- och rättigheter. 1utredningens direktiv framhålls att den skall överväga frågan om reglering ilag av skyddet för den enskildes fri- och rättigheter i hela dess vidd.Riksdagen sade även vid sin behandling av kravet på denna utredning att denskulle ha till uppgift att i gmndlag slå fast den enskildes rätt till tryggheti arbetsanställningen och till inflytande över sina arbetsförhållanden. Medhänsyn till de av mig redovisade uppgifter som utredningen har så avstyrkerutskottet vpk-motionen 350 om tilläggsdirektiv till utredningen med krav på attde arbetande skall fö gmndlagsfästa rättigheter. Tyvärr och som vanligt tarutskottsmajoriteten ganska lätt på frågan om de arbetandes rättigheter påarbetsplatsen. För att kunna utarbeta gmndlagsbe-stämmelser som tjänar dearbetandes intressen måste också den utredning som har att behandla delta fömycket mer bestämda direktiv om en sådan inriktning. Kampenför rättigheter åt de arbetande pä deras arbetsplatser är en klassfråga. Delär också en kamp mot klassförtrycket. Detta förtryck för ju sitt främsta ochomedelbaraste uttryck just på arbetsplatserna. § 32, klasslagstiftningen medstrejkförbudet och arbetsdomstolen är några exempel på de medel som hjälperarbetsköparna i deras förtryck ute pä arbetsplatserna. Engrundlag måste formuleras så alt inte avtal och lagar kan upphäva de arbetandessjälvklara rättigheter och stärka kapitalets diktatur. Sådana företeelser äroförenliga med en gmndlag. De arbetande måste ha bestämda demokratiskamedborgeriiga rättigheter pä sina arbetsplatser. Del handlar härom rätten tillfacklig och politisk organisation, att på arbetsplatsen bedriva agitation,propaganda och mötesverksamhet, rätten för de fackliga organisationerna attförhandla i alla frågor rörande de arbetandes anställningsförhållanden ochvillkor, arbetstid, arbetsledning och arbetsfördelning, lön och löneformer,anställningar, permitteringar och avskedanden samt rätten Grundlagsföslan-deav medborgeriiga rättigheter m. m. Grundlagsfästandeav medborgerhga rättigheter m. m. att tillgripa strejk. Detär alltså fråga om en gmndlag som skal! ge arbetarna stöd i deras kamp motarbetsköparna. Det gär inte att kompromissa bort gmndläggande rättigheter somt, ex, strejkrätten. Sådant kan fö katastrofala följder för arbetarnas kamp.Det kan då bli pä det sätt som aviserades i , alltsåi söndags. Om den s. k. § 32-utredningen för gehör för sina förslag om attstrejk endast i vissa fall skall vara tilläten, i andra inte, skall destrejkande kunna bli i full utsträckning skadeständsskyldiga gentemotarbetsköparna. Ett sådant förslag skulle helt motarbeta arbetarnas kamp motarbetsköpama. Exemplet visar bara hur nödvändigt det är att arbetarnasrättigheter på arbetsplatserna ges gmndlagsskydd. Idagens lagstiftning jämställer man strejkrätten med rätten till lockout. Det ärhelt felaktigt. Arbetsköpama har utöver lockouten betydligt fler stridsåtgärderatt tillgripa mot arbetarna än vad arbetarna utöver strejken har mot kapitalet.Att som ställa förbuden mot strejk och lockout mot varandra är alltså interättvisande. När arbetarna ändå använder strejkvapnet mot oresonligaarbetsköpare benämnes det vild eller olaglig strejk. Däremot benämnsarbetsköparnas åtgärder för att tvinga igenom sina intressen aldrig som vilda.Arbetsköparna kan i kraft av gällande lagar på arbetsmarknaden i syfte attfrämja sina lönsamhetskrav permittera och avskeda arbetare, genomföradriftinskränkningar osv. Atljämföra strejk och lockout är också felaktigt utifrån att de har helt olikainnebörd. Lockouten försvarar det ekonomiska föväldet, strejken har sin spetsriktad mot detsamma. Detär ett oeftergivligt krav att de medborgerliga fri- och rättigheterna gesgrundlagsskydd. De måste formuleras klart och otvetydigt och ges en bindandekaraktär. De skall heller inte kunna ändras annat än genom en grundlagsändring.Denna inställning ger också uttryck för en bestämd politisk vilja. Ensamhällsutveckling som innebär att krav ställs på snabba begränsningar av folksrättigheter mäste bekämpas. Därför är det helt nödvändigt all gmndlagsfösta demedborgeriiga fri- och rättigheterna. Somvi i vpk anför i motionen 350 kan vi inte godta en författningsreform medmindre än att den ger ett ökat stöd ät de arbetande i deras kamp för sinarättigheter. Dagens stadgande i 2 kap. 5 § regeringsformen, att strejkrättengenom vanlig lag eller avtal kan inskränkas ytteriigare, måste betecknas sommycket anmärkningsvärt. Uppenbarthar utredningen om de medborgeriiga fri- och rättigheterna inte deninriktningen att den tillgodoser de berättigade krav som arbetarna ställer isin kamp. Därför bör utredningen fö sådant tilläggsdirektiv som förespråkas imotionen 350. Jagber med detta, herr talman, att fö yrka bifall till reservationen av hertBerndtson. iTrollhättan (s): Jag avser inte att ta upp en allmän debatt om fri- och rättigheterna.Det har förts sådana diskussioner tidigare, och vi lär återkomma gäller frågan om det behövs tilläggsdirektiv till den sittande fri-ochrättighetsutredningen eller inte. Utskottet har bedömt saken på det sättet attde frågor som har tagits upp i motionen ryms inom de direktiv som finns förnärvarande. Detfinns i reservationen en oklarhet som jag gärna vill fråga om, sä mycket merasom den föregående talaren snuddade vid ämnet. På s. 3 kan man läsa: "Omoklarhet råderom en viss lagstiftnings grundlagsenlighet skall lagstiftarentvingas att försvara sig inför folkopinionen. Har folkets rättigheter kränktsskall det utse nya representanter och därmed nya lagstiftare," Innebärdetta att riksdagsledamöter skall kunna tvingas avgå genom styrkan imedborgaropinionen vid de allmänna valen, så behöver vi inte införa nägra nyabestämmelser. Så länge vi har haft riksdagsval har detta gällt. Skulle man meddenna bestämmelse avse att införa nägon ny ordning -upprättande av enfolktribunal eller något sådant som träder in - bör detta sägas i klartext. Iklarhetens intresse skulle det vara intressant för - och väl ocksåför utredningen - att fö reda på vad man egentligen menar med dessa rader ireservationen. Dåalltså motionens ändamål blir tillgodosett inom ramen för fri- och rättighetsutredningensarbete, eftersom den skall ta upp grundlagsskyddet för enskildas fri- ochrättigheter i hela dess vidd, saknas anledning att å-stadkomma nägratilläggsdirektiv. Jäg ber att fö yrka bifall till utskottets hemställan. Grundlagsfdslan-de av medborgerhga rättigheter m. m. Hert i (vpk): i sprang väl förbi kärnan i motionen,nämligen att utredningen inte har bestämda direktiv alt ta till vara arbetarnasintressen. Tydligen ser helt formellt pä saken, när han menaratt de här frågorna kan rymmas inom utredningen. Men om har denbestämda inriktningen att man skall gmndlagsfästa arbetarnas rättigheter, däbör göra en viljeyttring, att arbetarna skall ha en bestämdförhandlingsrätt och rätt att strejka utan att denna rätt skall kunnainskränkas, I så fall måste man ocksä göra en komplettering av utredningensdirektiv. Närvi behandlade denna fråga och beställde utredningen talades detvisseriigen om trygghet i arbetsanställningen och inflytande. Hur myckettrygghet och hur mycket inflytande sades det ingenting om. Vill göraen viljeyttring bör vi gå på reservationen, som klart säger ifrån att arbetarnaskall ha dessa gmndläggande rättigheter och att dessa rättigheter inte skallkunna inskränkas. Jagnämnde exemplet med § 32-utredningen, som inte vet om den kommer med någotförslag i den här riktningen eller inte. aviserar det, men det voreganska anmärkningsvärt om det blev sä. Det skulle i sä fall stå helt i stridmed inflytandefrågan, ty vad man aviserar där är en kraftig inskränkning avstrejkrätten genom ekonomiska repressalier. Grundlagsfästande av medborgerhga rättigheter m. m. i talar om "oklarhet", och jag kan baraförklara vårt ställningslagande på del sättet att vi vill ha ett gmndlagsskydd,dvs. beslut med val emellan. Det är där de nya representanterna kommer in. Omriksdagsledamöterna har misskött sig en period och fattat ett dåligt beslut,väljs nya representanter som för ta ett bättre beslut. för alltså ståtill svars inför valopinionen. Om det skulle råda nägon oklarhet i skrivningenhär, gäller den tolkning som jag redogjorde för . Jagtycker fortfarande att och utskottet över lag springer ifrånsjälva kärnfrågan: Hur vill man att de arbetandes rättigheter skall tillfredsställasi en gmndlag? Vill man bara att det skall vara allmänt snack sä att säga om allvi skall ha trygghet och inflytande, eller vill man precisera det lill bestämdating som den fulla strejkrätten? HertJOHANSSON i (s): Jag har tidigare reagerat här i kammaren när man under pågåendeutredningsarbete har velat styra ulredningen. vill tydligen även vpk-arnagöra detta. De vill att under pågående utredning skall göra uttalandenom vilka slutresultat utredningen skall komma fram till. Närdet gäller den andra frågan är jag lacksam för svaret. Det betyder helt enkeltatt man vill bibehålla de nuvarande riksdagsvalen. Det är ju en fögasensationell upplysning, men det är gott att man inte vill införa någon form avfolktribunal e. d. Jag konstaterar alltså med tillfredsställelse atl man meddenna skrivning endast avser att folket i val skall kunna reagera molriksdagsmän, som man anser har intagit en felaktig ställning. Den ordningen harvi ju haft sä länge vi har valt riksdagsmän i . HertHAGBERG i (vpk): Jag vill bara anmärka någol beträffande detta att "styrautredningen". När regeringen skriver direktiv till utredningar är del välstyrning? Jag skulle vilja säga att de direktiv som den här utredningen harfött säger inte någoniing. Det är det som är brislen med denna utredning altden inte har en bestämd politisk vilja bakom sig. Man kan inle utreda en sakförutsättningslöst, om det finns två parter pä arbetsmarknaden och man igrundlagen vill ha ett stöd för arbetarnas rätt att strejka och förhandL Ensådan sak tror jag inte kan utredas; det mäste uttryckas en bestämd poUtiskvilja som man skriver in i direktiven till en utredning. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av hert , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan hert i Borlängebegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition,: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 46 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av , Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 291 Nej - 18 Föredrogs betänkande nr 47med anledning av motion om offentliga utskotlsutfrågningar. I detta betänkande behandlades motionen 1974:1182av m. fl. (m) vari hemställts att den av tillsattautredningen om arbetsformer gavs i uppdrag att senast underhöstriksdagen 1975 framlägga förslag till offTentliga utskottsförhör. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1974:1182. Reservation hade avgivits av i (m) och fm () som ansett att utskottet bort hemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1974:1182 uppdrog åt utredningen omriksdagens arbetsformer att framlägga förslag till offentliga utskottsutfrågningari enlighet med de riktlinjer reservanterna förordat. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av i (fp). i (m): Det är av väsentlig betydelse att allmänhetens möjligheter att följariksdagsarbetet tillgodoses liksom att allmänhetens intresse för självariksdagsarbetet stimuleras på olika sätt. har själv möjligheter attbidra till detla. Vi möter många som är missnöjda med det sätt varpåmassmedierna bevakar arbetet här i . Genom att möjliggöra offentligautskotlsutfrågningar skulle själv bidra till en ökning avmöjligheterna för massmedierna och därmed för den intresserade allmänheten.Sådana möjligheter att anordna ofientliga utskotlsutfrågningar finns i en radandra länder, och de erfarenheter man där vunnit har varit positiva.Utfrågningarna har lett till att nya fakta har kommii fram och att experter -inte minst sädana som har varit knutna till den statliga förvaltningen och tillregeringens kansli - har tvingats att försvara sina åsikter och att införallmänheten verifiera de ståndspunktstaganden de gjort i olika sammanhang. Härskulle vi också fö möjligheter att låta företrädare för folk- rörelserna direktframträda inför allmänheten och lägga fram sin syn pä olika frägor som är underbehandling i . Vidareär det väsentligt att en utskottsminoritet ges möjligheter att fö till ståndoffentliga utskottsutfrågningar. har regeringspartiet - och därmed ocksåi praktiken ofta utskottsmajoriteten - tillgång till material som inle ståroppositionen till buds. Regering och utskottsmajoritet har ocksä i helt annanutsträckning än oppositionspartierna tillgång till experter och för därmed ettövertag i det politiska arbetet. Man kan tänka sig situationer där regeringenoch därmed ocksä utskottsmajoriteten har intresse av att en viss fråga ickebelyses ytterligare utan, som det heter, sopas under mattan. I ett sådant lägevore det rimligt om en kvalificerad minoritet i ett utskott, exempelvis entredjedel av utskottets ledamöter, kunde begära och fö till stånd en offentligutskottsutfrägning i ärendet. Ettmissförstånd som man ofta möter i debatten om dessa frågor vill jag här ta upp.Det är här inte pä något sätt fråga om offentliga utskottssammanträden. Det ärnågot helt annat. Mig veteriigt har inget parti här i riksdag yrkat påsådana sammanträden, utan det är fråga om en möjlighet för utskotten att ispeciella ärenden fö till stånd utskottsutfrågningar, I vilken utsträckningett sådant institut - om det kommer till stånd - skall utnyttjas i framtidenför vi se. Men det är väsentligt att understryka att vi inte har nägonmöjlighet att genomföra utskotts-utfrågningar, till skillnad frän vad fallet äri en rad pariament i andra länder. Jag ber att fö yrka bifall till den reservation som har fogats tillkonstitutionsutskottets betänkande. Under detta anförande övertog hen förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hert i (fp): Under den tidigare debatten om folkomröstning i samband medgmndlagsändringar och antalet ledamöter i redogjorde jag för varförvi från sida inte har motionerat i gmnd-lagsfrägorna , ochsamma principiella ståndpunkt gäller självfallet även i denna fråga. Vårinställning i sakfrågan när det gäller offentliga utskottsutfrågningar äralldeles solklar. Sådana utfrågningar är något som vi i verkligensträvar efter. Vi hade ocksä 1973 ett konkret lagförslag i den frågan, som ävenmoderaterna anslöt sig till. Vi ämnar återkomma med del. Moderaternahar nu liksom i de andra frågorna begärt en utredning, och med tanke pä denågot undanglidande svar som hert i gav finns det anledning frågaom moderatema, som jag hoppas, är beredda att ställa upp bakom oss ifolkpartiet när vi lägger fram ett förslag som vi var ense om 1973.