prot · FX0991 · 1974-12-31 00:00:00 — I vadgäller de anställdas inflytande i företagen, som också tas upp i dennareservation, sä menar utskottsmajoriteten att denna fråga måste vidareutvecklas.Ett lovande arbete bedrivs redan på flera håll på detta område. 1 propositionen 1 10, som också behandlas i dettabetänkande, föreslås att av de statliga lån som gavs till ABGötaverken skall omvandlas till aktiekapital och att aktierna skall överlåtastill . Återstående skall fr. o. m. den 1 januari1975 löpa som ett amorteringslån och betalas , men utan ränta t. o. m.den 31 december 1979. Eftersom statens aktiekapital blir av dentotala aktiestocken kommer möjligheterna tiU koncernbidrag att kunna utnyttjas.Vid ett fullföljande av dessa intentioner har Salénrederierna möjUgheter attlämna koncernbidrag och kommer att lämna ett sådant med . Påså sätt kan en kompletterande och grundlig ekonomisk sanering av företaget ske.Detta medverkar till att ytterligare trygga anställningsförhållandena förföretagets anställda. Inte heller detta arrangemang har man från vänsterpartietkommunisternas sida kunnat ställa sig bakom, som vi har hört av herrPettersson i . Han säger, vilket också framgår av reservationen 2, attdetta endast innebär ytterUgare favörer tiU storföretagen. Men, herrPettersson, man kommer ju inte förbi att genom det koncernbidrag somSalénrederierna lämnar kommer de statliga aktierna i företaget att bli meravärda. Jag vUl därför närmast beteckna ränteeftergiften från statens sida somett bidrag i samma syfte från den andre aktieägaren. Jag är övertygad oi deanstäUda inom detta tidigare hårt pressade företag känner tillfredstäl-lelse,om vi med så små medel kan medverka till att göra företaget stabilt och därmedgarantera deras sysselsättning. I samma proposition föreslås attåterbetalningsskyldigheten för ett kapitaltillskott av , somstaten lämnat till , reduceras tUl och attkravet på 6 procents årlig ränta vid återbetalningen, vUken skulle ske , helt skall efterskänkas. Detta förslag har inte kunnataccepteras av , som vi hört av och som också framgårav reservationen 3. Men vi skall då göra klart för oss attåterbetalningsskyldigheten för kapitaltillskotten tillkom med hänsyn till detägarförhållande som rådde när tillskotten lämnades. var som bekant dådelägare i varvet. Något anslag behöver inte bevilja föravskrivning av de aktuella , eftersom avskrivningsanslaganvisades av då tillskotten lämnades. Eftergiften är en förutsättningför att Statsföretag, som äger Uddevallavarvet, skall kunna medverka i detinvesteringsprogram som är upprättat för företaget. Från moderat håll vill manglömma att det var ett konkursfärdigt företag som staten fick gå in och räddaför . Att nu kräva att Statsföretag, som övertagit statensengagemang, helt skulle klara detta är för mycket begärt. Utskottsmajoritetentillstyrker också propositionens förslag på den här punkten. Med det anförda ber jag att på alla punkterfå yrka bifall till utskottets hemställan. StatUga kreditgarantier tiU varvsindustrin, m. m. HerrPETTERSSON i (vpk): i var ändå tvungenatt erkänna att varvsindustrin är på frammarsch. Det är ju bara glädjande attkonstatera, men bortfaller då inte de tidigare argumenten för ytterligare gåvortiU varven? Jag skallnämna ännu några synpunkter. 7 protokoll 1974. Statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m: förlustför 1973, men man förutser en rejäl vinst . Jag vill påpeka i dettasammanhang att bokslutet ännu inte är redovisat - förlusten framgåralltså av företagets kalkyler. Framtidsutsikterna ter sigganska ljusa. I en ledare i står detatt situationen Uknar i vissa stycken situationen . Varven ärfulltecknade framåt med beställningar tiU goda priser. Man skickaremellertid med en brasklapp om att man inte för tillfället kan förutse entillräcklig ordertiUgång för att kunna hållaorderböckerna lika tjocka och lönande som just . Beträffande sägerman att allt pekar på att företaget kan få ettreellt överskott, som inte beror på bidrag utifrån. Man avsäger sig därmedbidrag. Med utgångspunkt i vad jag har sagt och med dettatillägg tycker jag att det inte finns någon som helst anledning att riksdagenmedger ytterligare gåvor till Salénrederierna. När 1971 råkade in i en akut krishyste de anställda på varvet i stor oro för sin framtid. Genom ettaktivt ingripande från regeringen och genom att man lyckades få till stånd ensamverkan med Salénrederierna kunde man rädda . Allt detta kämpade kommunisternaprincipiellt emot. De hade ingen som helst känsla för att det gälldesysselsättningen för tiotusentals varvsarbetare i . får vi enrepris på samma tema, när i nu motsätter sig att manfortsätter att konsolidera ekonomin för , vilket det här förslaget irealiteten innebär. Det innebär nämligen att får 136 miljoner kronori tillskott, som gör det möjligt för varvet att trots en mindre gynnsamekonomisk utveckling bygga ut, modernisera och över huvud tagetförbättra arbetsmiljön för de anställda samt stärka konkurrenskraften förframtiden. Detta hälsar, i , samtliga götaverkare medstor tillfredsställelse. Jag skulle kunna hälsa välkommen tillGötaverken i för att ta ett resonemang med de anställda, för det ärytterst de anställda det gäller. Det är fråga om att ge dem en stabil och säkersysselsättning för framtiden. Och kanske i skullefå en annan uppfattning i den här frågan. Hert (); Till i vill jagbara nämna att det faktum att regeringen redan har begärt anslag för att täckatillskotten är en rent intern statlig fråga, som knappast har något att göramed frågan om man skall kräva tiUbaka de 150 miljonerna från Uddevallavarvet. Beträffande Uddevallavarvets ställning är det klart attvarvet befann sig i en svår ekonomisk situation . Menatt den här belastningen på förelåg, det visste Statsföretagnär det övertog aktierna och blev ensamägare. Det måste ha ingått i de Det var inte då eller i något senare sammanhang, såvitt framgår avhandlingarna, fråga om att detta belopp helt eller delvis skuUe avskrivas.Därför vidhåller jag den uppfattning som moderata samlingspartiet har att detinte finns anledning att göra någon rekonstruktion. Statsföretags verkligaställning och det verkliga värdet på aktierna skall framgå utan denbokföringsätgärd som man enligt propositionen vill företa. Hert i (s); Såväl som iVästerås är beredd att var och en på sitt håll efterskänka något litet ät debåda varven. Från och sida är man beredd att räckaen hjälpande hand åt . kommunisterna är berett atträcka en hjälpande hand åt Uddevallavarvet. Det framgår klart att det endast ärägarförhållandena som avgör deras ställningstaganden i dessa stycken. Så snävtanser vi oss från utskottsmajoritetens sida inte kunna se på dessa saker. Beträffande efterskänkandet tiU UddevaUavarvet i övrigtkommer kapitaltillskotten på litet sikt att leda till att staten viaStatsföretag får tillbaka dessa pengar. Vi behöver inte gräla alltför mycket omdetta. 1 vad sedan gäller vill jag göra herrPettersson i uppmärksam pä att om vi inte lyckats engageraSalénrederierna 197 1 och få detta företags medverkan, hade vi med störstasannolikhet då fått uppleva en praktfull konkurs, som kanske medfört väldigtbesvärliga konsekvenser, inte bara för svensk varvsindustri utan för svenskindustri över huvud taget. Vi hade möjligen sluppit att diskutera dessafrågor, men de anställda inom hade sannerligen inte varithjälpta av detta. framhåller att vinsterna är i vardandeinom . Men ännu har man inte plockat fram några vinster påden kanten. dras man med en rad beställningar, som tecknades underden förra ledningens epok och som förorsakat koncernen stora förluster. haremellertid nybeställningar tecknats till betydligt angenämare priser. Vi skallväl hoppas att de dåliga tiderna är förbi och att även denna koncern skallkomma på fötter. Men uppenbarligen kräver företaget stora investeringar för attkunna hänga med i konkurrensen. Det är villkoret för att de anställda skallkänna någon form av anställningstrygghet. Statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m. HerrPETTERSSON i (vpk); Jag vill till säga att han bärfalskt vittnesbörd. Vårt parti gick inte emot dessa frågor, då de behandlades iriksdagen 1971. Jag har vår motion framför mig. Vad sade vi? Jo, attdet alltid har varit så i det kapitaUstiska samhället att när de kapitalistiskaföretagen inte klarar sig får staten och skattebetalarna träda in på arenan ochreda upp finanserna och trygga sysselsättningen. Vi avgav i det avseendet enprincipiell förklaring när det gällde kreditgarantierna, nämligen att manskulle koppla den frågan med de anställdas maktförhållanden i företaget. Statliga kreditgarantier tiU varvs industrin, m. m. Vi har på nytt aktualiserat detta problem. Vi har krävten utredning om ett förstatligande av varvsindustrin. Vi anser att med denbiandekonomi som praktiseras inom varvsindustrin har detta krav en dubbelinnebörd. Det finns inte dels en privatägd och dels en statsägd sektor, utanhär är det privata och det statliga ägandet sammanblandat. Det har ävenutvecklats en speciell roUfördelning i detta sammanhang. Staten har stått förriskerna och har fått rycka m när det gällt att trygga sysselsättningen. Detprivata kapitalet har tillförsäkrats vinsterna, som det har den heltavgörande makten inom företaget. Detta förhållande kan inte accepteras frånlöntagarsynpunkt. Jag tror inte heller, , att arbetarna påGötaverken i längden accepterar detta sakernas tillstånd. De som tar riskerna staten, skattebetalama och de anställda borde uppenbarligen ha ett avgörandemaktinflytande. Vi har den uppfattningen att varvsindustrin från en radutgångspunkter, ekonomiska och sysselsättningspolitiska, och inte minst frånäganderättssynpunkt borde vara mogen för förstatligande, vUket skulle beredastörre möjligheter för de anstäUda att få ett rejält och avgörande inflytandeöver sina arbetsvillkor och tillförsäkras en fortsatt sysselsättning. i är likafångad i den dogmatiska kommunistiska idévärlden som hans partivänner var 1971,då de - det står jag fast vid kritiserade den lösning som innebar att mankunde rädda . Utifrån samma dogmatiska utgångspunkter kritiserar herrPettersson nu att man gör det möjligt att stärka ekonomi och därmedlägga en säkrare och fastare grund för en stabil sysselsättning hos Götaverken.Kommunisterna står och stampar på precis samma fläck som de gjorde 1971, trotsatt vi har kunnat konstatera att även om den ekonomiskautvecklingen inte varit gynnsam - kunnat lägga grundentiU en fortsatt utbyggnad, modernisering och expansion, som kommer att visa sigunder . För oss socialdemokrater är dogmatiken inte det väsentUga,utan det viktiga för oss är att klara sysselsättningen för de många människornaoch för varvsarbetarna i . Hert i (s): Eftersom i tar uppfrågan om ett ökat inflytande för de anställda i företagen, vill jag framhållaatt det på den punkten inte råder några delade meningar. Jag känner rätt vältill Götaverkskoncernen, allra helst som ett av dess företag finns inom minegen hemkommun, nämligen Öresundsvarvet. Jag vet att detta företag bedriver enpersonalpolitik, som många anställda i andra företag i detta land avundas det.Företaget har slagit in på en linje, som i långa stycken är föredömUg.Personalpolitiken är naturligtvis inte färdigutvecklad utan håller på att sökasina former, men samarbetet bedrivs på ett sådant sätt att de anställda kännerstor tiUfredsställelse över utveckUngen under dessa år. Vi har alla anledningvänta oss goda resultat av det fortsatta samarbetet på detta område. HerrPETTERSSON i (vpk); I sitt första inlägg gick tillangrepp mot vårt parti och vUle få kammaren att tro att vi var emot en lösningav dessa frågor 1971. Men i det senaste inlägget säger han mycket riktigt attvi 1971 kritiserade förhållandena. Det var just vad vi gjorde, bara noterar detta sakläge. Jag skall inte förlänga debatten men vUl fråga herrBengtsson i vad han menar med att det inte råder "några delademeningar". MeUan vilka råder det inte några delade meningar? i (s); i vUl att deanställda i företagen skall få ett ökat inflytande. Jag delar helt herrPetterssons uppfattning på denna punkt. Det råder alltså inte några delademeningar mellan oss. Jag redovisade också att utvecklingen på detta område ärgynnsam inom . Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar Regnéll och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herr förste vice talmannentillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . § 5 Studiesocialt stöd Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr 19 ianledning av propositionen 1974:14 angående studiesocialt stöd jämte motioner. Maj:t i propositionen 1974:1 (bUaga 10,punkterna H 2 och IV:5) beräknat medel för nedannämnda ändamål hade Kungl.Maj:t i propositionen 1974:14 under åberopande av statsrådsprotokoll över utbildningsärendenden föreslagit att A. anta i propositionen framlagt förslag till lag omändring i studiestödslagen (1973:349), B. /75 anvisa 1) under åttondehuvudtiteln till Studiebidrag m. m, ett förslagsanslag av , 2) under Statensutlåningsfonder till Studiemedelsfonden ett investeringsanslag av 447 000 000kronor, I detta betänkande behandladesendast förslaget till ändring av studiestödslagen. Förslagen i övrigtbehandlade utskottet i betänkandet 1974:20, Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "1 propositionen läggs fram flera reformförslag pådet studiesociala området. Studiebidraget inom studiemedelssystemet föreslås fr, o,m, höjt från nuvarande högst ca till ca 2 000kronor per läsår. Återbetalningsreglerna inom studiemedelssystemet föreslås bliförbättrade. Bl, a, skall den avsedda återbetalningstiden hållas, varigenom denårliga avgiften blir lägre än f, n. Den totala återbetalningsskyldigheten ochdet årliga återbetalningsbeloppet bör förändras med ett s. k. regleringstal,vilket är det för den enskilde gynnsammaste talet av konsumentprisutvecklingeneller ett särskilt fastställt garantital på I 032 enheter. Detta innebär attdessa båda belopp inte kan höjas . Dessutom föreslåsbetydande förbättringar av trygghetsreglerna i återbetalningssystemet. Dengräns där avgift påförs föreslås höjd från 2,5 basbelopp till 3,5 basbelopp ochden maximala avgiften skall fastställas till en lägre andel avavgiftsunderlaget än f. n., dvs. inkomst och förmögenhet. Reglerna omhänsynstagandena till makes inkomst föreslås också bli uppmjukade. Möjlighettill avskrivning av studiemedel föreslås vid sjukdom, handikapp e. d. Studielånfrän allmänna studielånefonden föreslås under vissa villkor kunna bli omfördatill återbetalningspliktiga studiemedel. Det behovsprövade tillägget inom studiehjälpssystemetföreslås höjt från högst 90 till högst fr. o. m. den 1juli 1974. Resetillägget föreslås fr. o. m. den bli höjtså att 75, 95, 125 och utgår till elever som bor minst 6,15, 25 resp. från studieorten. För att administrationen av det studiesociala stödet skallkunna underlättas föreslås centrala få i uppdrag attutreda frågan om ADB-register för studiemedelstagare. En förändring avförmögenhetsprövningsreglerna föreslås. Slutligen föreslås en särskild sjukförsäkring förstuderande med återbetalningspliktiga studiemedel träda i kraft den 1 januari1975." I detta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen 1974:14 väcktamotionerna 1974:1686 av herrar () och iKristianstad (s) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att enövergångsbestämmelse motsvarande den som gällde för /74 angåendetaxerad inkomst vid bedömning av inkomstprövat tiUägg skulle gälla även /75, 1974:1699 av iUlfsbyn (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde attresetiUägg enhgt studiestödslagen skuUe utgå med om resanvar , 1974:1751 av m, fl, (fp)vari hemställts att beslutade 1, av studiemedelsbeloppet skulle utgå som bidrag, 2. att tidigare studiemedelstagare som inte erhållitstudiebidrag motsvarande av studiemedelsbeloppet beviljades en avskriv ning på studieskulden så att uppburet bidrag jämte avskrivet belopp utgjorde av uppburna studiemedel, 3, att makeprövningen vid återbetalning av studiemedelutformades i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att fribeloppet för egen inkomst för heltidsstuderandehöjdes tiU av basbeloppet per termin, 1974:1752 av i Gäddvik (m) och (), 1974:1753 av fröken m. (c) vari hemställts att beslutade 1. att fribeloppsgränsenhöjdes till av basbeloppet och att reduceringsfaktorn sattes tillhälften av den del av inkomsten som översteg fribeloppet, 2. att detstatliga bostadstillägget till barnfamiljer inte räknades som inkomst vidbeslut om tilldelning av studiemedel, 3. att förmögenhetdefinierades som skattepliktig förmögenhet enligt förordningen om statligförmögenhetsskatt, 4. att barntilläggskulle utgå till bägge föräldrarna om dessa inte sammanbodde, 5. attstudiestödslagen 4 kap. 13 § erhöll sådan lydelse att studie medel kunde utgåför studier utanför ordinarie läsår, 6. attstudiemedelssystemets återbetalningsfria del värdesäkrades och bibehölls på eni förhållande till propositionens förslag oförändrad nivå, 7. attåldersgränsen för reducering av avgiftsunderlaget vid återbetalning avstudiemedel höjdes till , 8. ge Kungl. Maj:ttill känna vad som i motionen anförts angående en övergripande utredning avstudiefinansieringssysfemet liksom beträffande sjukförsäkringens utformning, 1974:1754 av m, fl. (s) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. 1. en total översyn av studiemedelssystemet enligt deriktlinjer som angetts i motionen. 2. sådana anordningar som kunde ge snabba förbättringarunder en övergångsperiod på sätt som beskrivits i motionen, 1974:1755 av i Tyresöm. (vpk) vari hemställts att beslutade 1. att höjastudiemedlen till av gällande basbelopp, 2. att hos regeringen hemställa om förslag om en höjning av bidragsdelen avstudiemedlen till av dessa, 3. attbidragsdelen av studiemedlen skulle vara knutna till basbeloppet, 4. att hosregeringen hemställa om en plan för ytterligare höjning av bidragsdelens andelav studiemedlen, 5. att görabarntillägget icke återbetalningspliktigt, 6. attbidragsdelen skulle utgå till samtliga studerande inom studiemedelssystemetoavsett studieform. 1974:1756 av () ochfru () vari hemställts att hos Kungl. Maj;t begärde 1. att denåterbetalningsfria delen av studiemedlen fastställdes till avutgående totalbelopp, 2. attbidragsdelen indexreglerades, 3. att rätten tillstudiemedel gjordes oberoende av makes förmögenhet, 4. att studerandegavs rätt till av studiemedelsbeloppet i form avåterbetalningspliktiga studiemedel utan att prövning skedde mot makes inkomst, 5. attåterbetalningspliktiga studiemedel fick avräknas som skuld från förmögenhet vidbeviljande av studiemedel, 6. att avgiftsunderlagetför återbetalning av studiemedel fastställdes oberoende av makes förmögenhet, 7. att enspärregel infördes innebärande att, för två makar med återbetalningspliktigastudiemedel, summan av de delar av avgiftsunderlagen som beräknats med hänsyntill makarnas inkomster inte fick överstiga deras sammanlagda inkomster, dels de vid början väckta motionerna 1974:205 av m. (vpk) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde en utredningrörande införande av studielön, varvid särskilt borde beaktas studielönensbetydelse för att bryta den sociala snedrekryteringen till högre utbildning, 1974:209 av herrar i (fp) och ()vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att reglerna för erhållandeav studielån ändrades så att föräldrarnas inkomst och förmögenhet inte fick denreducerande effekt som f. n. gällde. 1974:210av () vari hemställts att skulle 1. besluta om en höjning av studiebidraget inomstudiemedelssyste- met till av studiemedlen och uttala sig för en värdesäkringav bidragsdelen, 2. hos Kungl. Maj;t begära skyndsamt förslag till nyaåterbetalningsregler för studiemedel innebärande att indexprincipenavskaffades och ersattes med ett annuitetslånesystem till en räntesats om 6procent, 1974:682 av herrar () ochNyquist (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj;t begärde enförutsättningslös prövning av det studiesociala stödet på eftergymnasial nivå, 1974:683 av herrar iNorrköping (s) och () vari hemställts att hos Kungl, Maj:tbegärde att kommittén för studiestöd åt vuxna fick i uppdrag att pröva fråganom studiesociala förbättringar till de grupper vuxenstuderande som angavs imotionen. 1974:1294 av i Ulfsbyn m, fl, (c, fp), 1974:1302 av fröken m, fl,(fp) vari hemställts att hos Kungl, Maj;t begärde att förelades förslag om studiestöd för vuxenstuderande, 1974:1304 av iAlingsås m. fl, (fp) vari hemställts att hos Kungl, Maj;t begärde förslagom stöd till brevskolestuderande i enlighet med vad som anförts i motionensamt 1974:1309 av m. fl. (c) vari hemstäUts bl. a.att hos Kungl. Maj:t begärde förslag till sådan ändring av gällandebestämmelser att vid inkomstprövning för inkomstprövat tillägg inomstudiehjälpssystemet till den fastställda beskattningsbara inkomsten endastskulle läggas av den behållna förmögenhet som översteg 50 000kronor. 1. beträffandestudiemedlens ersättande med ett annuitetslån avslå motionen 1974:210 imotsvarande del, 2. beträffandestudiemedlens storlek avslå motionerna 1974:1754 och 1974:1755, båda imotsvarande del, 3. beträffanderätten till studiemedel under icke kurstid avslå motionen 1974:1753 imotsvarande del, 4. beträffandeberäkning av studiebidragsdelen av studiemedlen avslå motionerna 1974:210,1974:1751, 1974:1755 och 1974:1756, samtliga i motsvarande del, 5. beträffandevärdesäkring av studiebidragsdelen med anledning av motionen 1974:1753 imotsvarande del och med avslag på motionerna 1974:210, 1974:1751, 1974:1755 och1974:1756, samtliga i motsvarande del, ge Kungl. Maj;t till känna vadutskottet anfört, 6. beträffandeinkomstbegreppet i studiemedelssystemet avslå motionen 1974:1753 i motsvarandedel. I. beträffande behovsprövning mot egen inkomst vidheltidsstudier avslå motionerna 1974:1751 och 1974:1753, båda i motsvarande del, 8. beträffandebehovsprövning mot egen inkomst vid deltidsstudier avslå motionen 1974:1754 imotsvarande del, 9. beträffandebehovsprövning mot makes inkomst avslå motionen 1974:1756 i motsvarande del, 10. beträffande behovsprövning mot makes förmögenhet avslåmotio nen 1974:1756 i motsvarande del, beträffande förmögenhetsbegreppet vidstudiemedelstilldelningen avslå motionerna 1974:1753 och 1974:1756, båda i motsvarande del, 12. beträffanderätten till barntillägg avslå motionerna 1974:1753 och 1974:1754, båda imotsvarande del, 13. beträffanderätten till studiebidrag avslå motionen 1974:1755 i motsvarande del, 14. beträffandeavgiftsunderlaget vid återbetalning av studiemedel avslå motionerna 1974:1751,1974:1753, 1974:1754 och 1974:1756, samtliga i motsvarande del, 15. beträffandeåterbetalningsplikt för barntillägg avslå motionen 1974:1755 i motsvarande del, 16. beträffandeöversyn av det studiesociala systemet med anledning av följande motioner, nämligen i vad denna innehöll yrkande om en övergripande utredningav studiefinansieringssidan och sjukförsäkringens utformning, och f. 1974:1754, i vad denna innehöll yrkande om en totalöversyn av studiemedelssystemet, ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört, 17. beträffandestudiestöd till vuxenstuderande avslå motionen 1974:1302, 18. beträffande beräkningav resetillägget inom studiehjälpen med bifall till motionen 1974:1699 geKungl. Maj;t till känna vad utskottet anfört, 19. beträffanderesetillägg till inackorderade elever avslå motionen 1974:1752, 20. beträffande detekonomiska underlaget för inkomstprövat tillägg avslå motionen 1974:1309, 21. beträffandetaxeringsunderiag för inkomstprövat tillägg med bifall till motionen 1974:1686ge Kungl. Maj;t till känna vad utskottet anfört,