prot · FX0954 · 1974-12-31 00:00:00 — Striden stod då mellan KRUM:s eget yrkande att fåanslag till en kanslitiänsteman och förslag attpengarna skulle avse en direkt kontaktskapande verksamhet ute på fältet. Föratt lösa den tvist, i vilken man hade olika meningar, ingrepjustitieministern själv och tog av de medel, som användes till det reduceradeanslaget under denna punkt, och använde pengarna till direkt bidrag tiU KRUM.Men tanken har varit att pengarna skulle gå till direkta lokalakontakter. Jag betvivlar inte, herr talman, att det finns personer,som engagerar sig och i likhet med i går in för detallvarliga syftet att verkligen skapa kontakt med de intagna och försöka hjälpadem. Men lika fullt måste man ändå dels konstatera hur pengarna används, delsden bristfälliga redovisningen och slutligen notera det målsättnings- ochaktionsprogram som gäller för verksamheten, vUket i varje faU jag tycker i långa stycken bör kritisera. Det är möjligt att iHelsingborg aktivt kan bidra till att ändra det aktionsprogrammeti en riktning som mera stämmer överens med den kriminalpolitik som vi härställer oss bakom, något som jag i så fall hälsar med stor tillfredsställelse.Till dess förändrat sin verksamhet till vad som varit avsikten medanslaget bör något sådant inte utgå. i (s) kort genmäle: För att de lokalaavdelningarna skall kunna fungera måste man ha ett kansli, som sammanställer deolika uppgifter man har att arbeta med. Man behöver också en viss form avinformation ut till lokalavdelningarna. Det är helt naturligt då att denstörsta summan går tUl kansliets verksamhet, men utan kansliet fungerar inteden lokala verksamheten. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag vill åter understryka att som villkor föranslaget gäller att statsbidraget användes direkt för kontaktverksamhet. Eftervad jag förstår finns medlemsavgifter i och dessa får väl då användas tillden nödvändiga kansliapparaten. Men statsbidraget skall avse de direktakontakterna ute på fältet. HerrPETTERSSON i (s) kort genmäle: Att göra en uppdelning av dessa pengar blirmycket svårt. Om kansliet med hjälp av stödet verkar för den lokala avdelningsverksamheten,går pengarna i realiteten till kontaktverksamheten. Det är väl ganska klart! i (m): Bara ett par ord tUl , sommenade att det fanns dunkla punkter i min motion om den andliga vården påkriminalvårdsanstalter För att det inte skall falla någon skugga över dennamotion vUl jag gärna reda ut saken. Det var fråga om två punkter. Dels gäUde det begreppetekumenisk nämnd och dels begreppet främmande trossamfund. Efter vad jag förstodfann att det låg något nedvärderande i dessa uttryckssätt.Snarare är det tvärtom, . När jag säger att det är tveksamthuruvida en lokal ekumenisk nämnd kan klara uppgifterna, beror det just på attde är så komplicerade. Kanske kan det behövas någon specialist, någon som harsärskild utbUdning för arbetet på kriminalvårdsanstalter Jag fäster då ingetsom helst avseende vid huruvida denne kommer från eller någotannat samfund. Huvudsaken är att han har kunskaper för sina uppgifter, eftersomdessa numera är så komplicerade. Vi vet att det tarvas speciell utbildning fördem. I vad gäller begreppet främmande trossamfund kan jagnämna, att det faktiskt är den tekniska term som man använder i sammanhanget ifråga om invandrarkyrkorna, vUka hittUls inte varit etablerade här. Det blir dåpraktiskt att tala om främmande trossamfund. Det är inte fråga om någonnedvärdering av det begreppet. Tvärtom menar jag att det krävs mer avpersonalen genom de invandrare som skall betjänas. Det kan behövas en speciellutbUdning i t. ex. språk och religionshistoriskt kunnande m. m. Jag är tacksam över att avgav denhär deklarationen. Formuleringarna i motionen kunde nämligen ge upphov tUl visstveksamhet. Efter inlägg tror jag knappast att någon tveksamhetföreligger, och det är att tacksamt notera. den 3 aprU 1974 Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Punkten2 M o m. A Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionennr 641 av m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 2 mom. B röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till motionen nr 641 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lövenborg begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: () anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Mom. C och D Utskottets hemställan biföUs. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 641 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Lövenborg begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 3 mom. D röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 641 imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Mom. Eoch F Utskottets hemställan bUölls. Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruKristensson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av och fru Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 11 Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 3 ianledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1974:1 gjorda framställningar omanslag för /75 tiU Polishus m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 12 Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 4 ianledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1974:1 gjorda framställningar omanslag för /75 tiU m. m. jämte motion. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Information om lagstiftning tn m. Information om lagstiftning m. m. Jag ber att få säga några ord i anslutning tUl justitieutskottets betänkande nr 4. I motionen 1254har jag framhållit att 6 protokoll 1974. Information om lagstiftning m. m. den somgripits av polis kan helt plötsligt befinna sig i en ny och främmandesituation, i vilken hans eller hennes såväl identitet som integritet kanifrågasättas. Visserligen ges viss muntlig information vid aktuellt tUlfälle avvederbörande polispersonal, men det är inte säkert att denna uppfattas rätt avden gripne. Det borde därför övervägas att sammanställa en mindre folderinnehåUande de viktigaste och omedelbara rättigheterna och skyldigheterna förden gripne. Denna folder skulle överlämnas tUl den gripne i samband med denmuntiiga informationen. Det har också, utan något samband med motionen,framhållits av styrelsen för att många av de personersom hörs för misstanke om brott enligt styrelsens erfarenhet saknar närmarekännedom om innehållet i de lagbestämmelser som avser förundersökning,tvångsåtgärder och de enskUdas rättigheter i samband med denna situation. Riksåklagarenhar stäUt sig positiv tUl dessa synpunkter, och det har även domstolsväsendetsorganisationsnämnd gjort. Man säger att det behövs information, men manifrågasätter om det inte också borde lämnas ytterligare och mera långtgåendeinformation, som lämpligen skulle avse bestämmelser och annat som gällerförfarandet i brottmål, häktningsförhandling o. d. Utskottet har uttalat sig i stort sett positivt tUl dennatankegång. Man hänvisar tUl att det skall göras en utredning, som tydligenavser att försöka få till stånd en mera omfattande informationsbroschyr. Jaghar sedan betänkandets innehåll bekantgjorts försökt att skaffa ytterligaresynpunkter på om här aktuell folder bör gälla för hela proceduren frångripandet tUl häktning och förfarandet vid brottmål i allmän domstol eller omman bör göra en mindre folder av mera intresse för de åtgärder somnärmast kan beröra den gripne. Jag har alltmer styrkts i min ursprungligauppfattning att det är primärt riktigt att tillhandahålla en liten, enkel ochmycket tydlig folder, som bara innehåller de uppgifter som är aktuella just isamband med gripandet. jag har inget yrkande i detta ärende, men jaganser det angeläget att få fram en informationsfolder avsedd för de behov somuppstår vid den gripnes första kontakt med polisen och att man därvid intebehöver invänta några mera omständliga utredningar och skriverier om defortsatta förfarandena. Det är inte säkert att det alla gånger går tillhäktning eller tUl svåra förhandlingar. Det behövs tills vidare bara en enkeloch tydlig informationsfolder avsedd att överlämnas tUl personer i samband meddet tUlfälle då de gripits av polisen. Jag vill med milt anförande få dennauppfattning tecknad till protokollet. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 13Formerna för öppande Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 18 med anledning av motioner om formerna för öppnande. I detta betänkande behandlades motionerna 1974:73 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen uttalade att dess högtidliga öppnande även borde äga rumi former som i stort sett anslöt sig tUl dem som tUlämpades, 1974:924 av () vari hemställts attriksdagen skulle uppdra åt talmannen atl vid fastställandet av ordningen förlagtima öppnande beakta angelägenheten av att hittUlsvarande formerför högtidliga öppnande så långt möjligt bibehölls, 1974:1176 av herrar () och Gadd (s) vari hemstäUtsatt beslutade att som sin mening uttala att utformningen avprogrammet för öppnande skedde i samarbete med representanter förSveriges kulturarbetare samt 1974:1189 av m. fl. (c) vari hemställts 1.att uttalade att öppnande borde äga rum i rikssalen med deändrade ceremonier som kunde motiveras av det som vilande antagna förslagettill ny riksdagsordning och ny regeringsform, 2. att , därest yrkandetunder 1 icke vann bifall, uttalade att talmannen efter samråd medvice talmännen till sig borde knyta en kvalificerad arbetsgrupp som utarbetadeförslag till nya former för öppnande. att förklarade motionerna 1974:73, 1974:924,1974:1176 och 1974:1189 besvarade med vad utskottet i betänkandet anfört. Reservation hade avgivits av (vpk) som ansett att viss del av utskottets yttrande skulle ha av reservantenangiven lydelse. TiU betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar i (m) och i (m). (vpk): I högstämda ordalag beskriver moderatasamlingspartiet de föråldrade traditionerna vid öppnande. "Riksdagsöppnan-det i dess nuvarande form utgör det kanske förnämstainslaget bland de eljest inte särskilt omfattande officiella ceremoniellatraditioner som förekommer i svenskt samhällsliv", heter det i enmoderatmotion till årets riksdag. 1 en centermotion talas om möjligheterna attgenom radio och TV uppleva det skådespel som högtidliga öppnandeinneburit. Motionema leder fram till krav på bevarandet av det mesta möjliga avde gamla ceremonierna. majoritet går motionärema tUl mötesi en omfattning som illa rimmar med utskottets uttalande , attöppnandet bör äga rum i plenisalen och att det ankommer på talmannen attutarbeta program för öppningssammanträdet. Utskottets skrivning är dubbelbottnad. Man redovisar denya bestämmelserna om öppnande, som innebär en anpassning tUl detparlamentariska statsskicket, och finner det naturligt att ceremonierna ges ensådan utformning att centrala roll i statsskicket klart markeras.Men så skyndar man sig att lugna den konservativa opinionen genom att säga:"Även med en sådan inriktning kan värdefulla inslag i de hittUlsvarandeöppningsceremonierna bevaras." Det som de borgeriiga betraktar som "värdefullainslag" i ceremonierna har verkligen inte mycket med det parlamentariskastatsskicket att göra. De ceremonier som hittiUs tUlämpats vid riksdagensöppnande i rikssalen är i stort sett oförändrade sedan 1810 årsriksdagsordning. Den då gäUande regeringsformen byggde som bekant på ettmaktdelningssystem, där kungen utövade den styrande makten. I min reservation tUl betänkandehar jag anfört att av utskottets skrivning kan man tUl och med få denuppfattningen att öppningssammanträdet även fortsättningsvis skall kunna ägarum i rikssalen. Det är svårt att komma till någon annan slutsats. Utskottethävdar nämligen att "högtidliga öppnande i rikssalen har fått enbred förankring hos allmänheten, särskilt genom direktsändningarna itelevisionen". Utskottet hävdar vidare att det är "angeläget attallmänheten även i fortsättningen med intresse följer riksdagensöppningssammanträde". Av denna koppling måste man dra slutsatsen attunderförstått skall ceremonierna i rikssalen kunna komma i fråga även ifortsättningen. Moderaternaär heUer inte sena att inkassera denna framgång. "Som utskottet framhåller, har öppningsceremoninblivit uppskattad i vida kretsar, inte minst genom televisionen. Utan tvekanberor en stor del av denna stämning kring ceremonin på den vackra och värdigainramning som rikssalen erbjudit", skriver herrar i ochBjörck i i sitt särskilda yttrande. Det här huset alltså utdömes också av i fråga om lämplig mUjö för ett högtidligtöppnande. Den anakronism som monarkin innebär i dagens samhällefinns visserligen kvar i den nya grundlagen, men parlamentarismen är ändå iolika avseenden markerad. Det är därför inkonsekvent att bevara inslag från enförgången tid i samband med öppnande. Moderata samlingspartiet slåss för att bevara varjetumsbredd kunglig mark i författningsfrågorna, det vet vi. Men det är minstsagt anmärkningsvärt att socialdemokraterna, som i sitt program har kravet pårepublik, medverkar tUl skrivningar som tillfredsställer de konservativakraftema. Man brukar från det partiet tala om att opinionen inte är mogen förgenomförande av republikkravet. Socialdemokraterna i konstitutionsutskottethar i detta betänkande verkligen inte gjort mycket för att utveckla opinionenför republik. Tvärtom har man tUl de många tidigare eftergiftema förreaktionära krafter lagt ytterligare en. Det förhållandet att monarkin fortfarande finns kvar i statsskicketefter en författningsreform är ur demokratisk synpunkt djupt otillfredsställande.Monarkin är en kvarleva från feodaltiden och står i strid med de demokratiska strävandena. Det är orimligt att i samband med riksdagensöppnande också bevara ceremonier från en gången tid. Med hänvisning tUl vad jag här anfört ber jag, herrtalman, att få yrka bifall till den reservation som fogats tUlkonstitutionsutskottets betänkande nr 18. i (m): Det förvånar väl ingen att inteär särskilt intresserad av vad utskottet här har skrivit. Jag skall inte gä ipolemik mot honom i det avseendet. Han har sin självklara inställning, han villha helt andra ceremonier, förstår jag. Men det är ju desto fler i vårt land somär intresserade av uppfattning om det framtida högtidliga öppnandet.Det kan synas förbluffande. Talmannen har fått en mängd skrivelser ochnamnunderskrifter i ärendet. Jag föreställer mig att detta har två orsaker För detförsta nämner inte den nya gmndlagen någonting om ordningen för riksdagenshögtidliga öppnande utan överantvardar det i talmannens hand. Känner man dåinte någon talman av goda märke, sä kan man hysa oro det ärbegripligt. För det andra har man genom radio och television upplevtceremonin som trivsam och högtidlig på en gång. Jag tänker visst inte påstöveltramp och på diplomatfruarnas färgrika fägring utan på mycket annat. Dethistoriska sambandet sträcker sig verkligen längre bakåt än till 1810, det gårju tillbaka tUl tid. Då hade vi förvisso ett helt annatsamhäUe än detta och en så annorlunda konstellation mellan konung och folk. Mansätter också värde på de trygga ord som finns i ceremonielet. Det är allt dettatUlsammantaget som visat sig vara fångande. Gudstiänsten i har ju aldrig varit tUlgängligför tittare och lyssnare utanför, men jag tror nog att gemene man i Sverigefinner en viss trygghet i att riksdagsmännen är instängda i hus enhalvtimme före öppnandet. Vi riksdagsmän har väl inte förlorat något på det,och jag tror inte att har gjort det heller Vad sedan gäUer skrivningbeträffande de motioner som vill bevara sä mycket som möjligt av det goda i detgamla så är enigheten mycket stor, och det vill jag uttala tUlfredsställelseöver När vi böriade behandlingen var väl inte enigheten så stor; det är jualdrig så i begynnelsen av en förhandling. Somliga menade att man kunde nöjasig med vad som hade uttalats tidigare från sida ochatt man inte skulle komma med några pekpinnar till talmannen osv. Men undan förundan upptäckte vi ju att det var ett stort värde i vad som fanns och att det,som riktigt uttrycks i skrivningen, "har fått en bred förankring hosallmänheten". Det är otvivelaktigt så. Och jag tror att talmannen inte harnågonting emot detta. Som den mycket hänsynsfulle och demokratiskt sinnade manhan är, tror jag att han uppskattar atl har uttalat sig i det härsammanhanget. Då kan man fråga sig: Vad skall det särskilda yttrandetvara till för, när det inte kommer med något nytt? Jag skulle vilja säga kan läsa det som en motivtext till betänkandet. När utskottet säger attriksdagens högtidliga öppnande i rikssalen har fått en bred förankring hosallmänheten osv. vill vi motivera det och säga att det beror i stor utsträckningjust därpå att öppnandet har försiggått i rikssalen med den stämning och denhögtid som präglar denna lokal. Och så gör vi den lUla som jag tycker rättklyftiga - reflexionen, att så länge vi dock har ett provisoriskt riksdagshuskan vi hålla fast vid rikssalen och i övrigt för högtidligaöppnande och vänta med någon nyordning tills vi har ett eget 'hus. Är vi irikssalen följer också som amen i kyrkan en gudstjänst i slottskapellet, ochdet tycker jag personligen är bra. Jag vill bara med detta ha sagt alt jag ärtill freds med att vi har nått enighet här. Jag tror att det är inte barariksdagen som kan känna tUlfredsstäUelse utan också folket i stort, och jag harsjälvfallet inget annat yrkande än om bifaU till utskottets hemställan. Det måste vara en angelägen strävan ipolitiskt arbete att bredda diskussionen och förankra besluten samt på detsättet engagera så många som möjligt. Detta är inte minst viktigt i detrepresentativa system vi har, där besluten tyvärr fjärmar sig frånmänniskoma. som landets högsta beslutande församling har ettstort ansvar att planlägga sitt arbete så att de bästa möjligheter kommer attförefinnas för en bred allmänhet att följa arbetet och på det sättet fåförståelse och respekt för landets politik. Självfallet har massmedia i dettaavseende ett stort ansvar att spegla och stimiUera debatten och, vUl jagtUlägga, informera om verksamhet. Det skulle vara intressant att ytteriigare diskuteradelta, men denna fråga kan vi, om vi vill, närmare gå in på under nästa punktpå dagordningen. Vad vi nu har att diskutera och uttala oss om är formerna förriksdagens öppnande efter det att den nya regeringsformen och riksdagsordningenbeslutats. Detta är en väsentlig fråga när det gäller att levandegörariksdagens arbete och skapa intresse för delta. Jag tycker att det klart harmarkerats i diskussionerna inför antagandet av den nya grundlagen, och del harblivit ytterligare bestyrkt i de motioner som väckts . Det är dessamotioner vi här har att ta ställning tUl. Glädjande är att ett enigt utskott så när som på vpk somvi hörde - har kunnat åstadkomma en så positiv skrivning som är falletnär det gäller ge öppnande sådana former att man ävenfortsättningsvis kommer att kunna fånga allmänhetens intresse just vidöppnandet. öppnande regleras i riksdagsordningen 1 kap. 6§ detta finns redovisat i utskottets betänkande. Det framgår att detföreligger stor frihet i fråga om inramningen av det högtidliga öppnandet.Talmannen skall efter samråd med vice talmännen fastställa ordningen. Utskottethar för sin del kompletterat detta med att talmannen även kan ta kontakt medpartigrupperna. Med tanke på möjlighetema tUl detta breda samråd harutskottet inte funnit anledning att i detalj uttala sig om olika inslag iceremonierna. Att arbete även fortsättningsvis skall inledas underhögtidliga-och värdiga former är självklart. Från vill vi starkt hävdaatl man därvid också skall bevara så mycket som möjligt av de värdefullainslagen i dehittUlsvarande öppningsceremonierna. Ingen kan förneka att t. ex. öppnandet irikssalen har en bred förankring bland allmänheten. Enligt min mening böröppnandet också som hittUls föregås av gudstjänst, som för många innebär enbetydelsefuU samling inför det viktiga riksdagsarbetet. När vi nu har fått en ny grundlag kan det vara av stortvärde att man markerar det historiska sambandet genom att bevara så mycket sommöjligt av de traditionella inslagen vid öppnande. Detta förmedlartUl många människor en känsla av trygghet och tradition som inte skaUunderskattas. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltUl utskottets hemställan. HerrERIKSSON i Aivika (fp): förde vi en intensiv debatt omriksdagens högtidliga öppnande, och då framförde jag mina synpunkter i enskrivelse som överlämnades tUl talman. Jag ansåg att det var rättavägen att redovisa synpunkterna på, ty som det här sagts är det enligtbestämmelserna herr talmannen som efter samråd med vice talmännen har attbestämma om formerna för första sammanträde. När jag nu har tagitdel av skrivning har jag med tillfredsställelse konstateratatt utskottet i stort sett har samma inställning som jag har redovisat som minpersonliga uppfattning i den skrivelse jag överlämnade tUl talmannen. Vi ärhelt ense om att arbete skall inledas under högtidliga och värdigaformer. Vi har också samma bedömning när det gäller svenska folketsuppskattning av det högtidliga riksdagsöppnandet. Som understrukits här avflera talare är vi helt medvetna om att det framför allt är TV:s sändningar somgjort att öppnande har blivit något av helasvenska folkets högtid, I min tidigare nämnda skrivelse har jag uttryckt mig så:"Genom statschefens närvaro kommer ceremonin även i fortsättningen attvara en manifestation av samhörighet mellan svenska folket, dess riksdag och statsöverhuvud,"1 det särskilda yttrande som fogats till utskottets betänkande sägs, och jagtror att den formuleringen är riktig, att många människor som känner den gamlatraditionen, högtidsstämningen och de värdiga formerna gör detta delvis därföratt ceremonin är förlagd till rikssalen. Men när jag har granskatutskottsmajoritetens skrivning har jag inte där kunnat finna något som tar bortmöjligheten för talmannen att i fortsättningen använda rikssalen för öppnandet,om han så önskar. Jag tycker det är principiellt riktigt att talmannen, som nuhar fått uppdraget att bestämma formerna för öppnandet, skall göra det utannågra pekpinnar som det här har sagts. Men det må ändå vara enriksdagsledamot tillåtet att framföra en personlig reflexion, som också innebärhänsynstagande till de båda ytterlighetssynpunktema, nämligen att förstföriägga det högtidliga öppnandet tUl rikssalen och att sedan ha det egentligaöppnandet i riksdagsmUjön, Enligt min mening kan man tänka sig den möjlighetenatt det högtidliga öppnandet, föregånget av en gudstjänst, sker i rikssalen ochdet formella öppnandet i riksdagslokalerna.