prot · FX09134 · 1974-12-31 00:00:00 — Del ökadeantalet förlids-pensionärer ger belägg för detla. Föralt åsladkomma en genomgripande förbättring för de äldre måsle ålgärder vidtasdels inom arbetslivet, dels i samhällets ålaganden när del gäller exempelvispensionsförmåner. Arbelsmitjöförbällringar och dämpade preslalionskrav bidrarlill all underlätta för de äldre all kvarstå i arbetslivet. Del innebär ocksåatt fler människor kan behålla god hälsa högre upp i åldrarna. På pensionssidanmåsle det ses som en försla-handsuppgift all finna ell sysiem som garanieraralla en god tevnads-slandard och en rällvis det av slandardförbällringarna isamhällel. Den allmänna pensionsordningen måsie också vara så fiexibel au denbidrar lill all underiälla den i vissa fatt svära omslätlningsperioden frånyr-kesverksamhei lill tillvaron som pensionär. Delborde vara en räll för alla människor atl efler mänga års arbeie kunna gå ipension medan de fortfarande har hälsa och krafter kvar. skulle ge enmyckel rikare ålderdom och en möjlighet titt personlig utveckling ochengagemang på allehanda områden. är många vid pensioneringen alltförnedslitna för att kunna uppleva en meningsfull ålderdom.Pensionsålderssänkningen kommer all förbättra siluaiionen främsi för de gruppersom haft lunga arbeien. Alt även för många får anses vara en högpensionsålder framgår dock, om man exempelvis ser till det stora anlalelpersoner som förtidspensioneras av hälsoskäl. Vid en iniernalionell jämförelsekan man konslalera all pensionsåldern i andra länder oftasi ligger lägre än 65år. Delfinns sålunda starka skäl för att gä vidare såväl när del gäller ytterligaresänkning av pensionsåldern som beträffande flexibilitet ochstandardförbättringar inom den allmänna pensioneringen. exempel pä della ärgruvarbetarna som reser befogade krav pä en lägre pensionsålder. 1dag framförs från många häll berättigade krav på att arbetstiden skallförkortas per dag och all semestrarna skall förlängas. Vid en fortsattstandardutveckling i samhällel måste vi även inrikta våra anslrängningar på allyllertigare förbättra pensionssystemet. Mälel måste vara all människor för allfå en meningsfull ålderdom kan få pension vid en ålder då de fortfarande ärvitala. Meddessa ord, herr lalman, ber jag all få yrka bifall till reservationerna 6 och7, 11 samt 12 och 14. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Hen RINGABY (m): Under debatten om skaiieproposilionen hadejag lillfälle attullala min tacksamhet över atl ett gammall moderal krav hade lillgodosells närdel gällde folkpensionärernas marginalskatleeffekter. när vi behandlarsociatförsäkringsutskottets betänkande nr 32 harjag också anledning all kännamig lillfredsslälld pä flera punkler. Vihar ju från moderal håll kämpal för förbättringar av olika slagför fotkpensionärerna. a. hardet gälll pensionstillskotten för depensionärer som aldrig fick någon ATP, de som hell brutalt slälldes ulanför delsyslemet, dvs. de äldsta pensionärerna. Deras pensionsiill-skoti har vi alllidtyckt varit för låga, del har gäll för långsamt all bygga upp dem. På denpunklen har vi haft stöd från vpk. När pensionsålderssänkningen träder i kraftkommer pensionstillskotten att höjas, och det är vi myckel glada för. Delkommer dock all ta ganska lång lid innan systemet blir fullt utbyggt, och mångapensionärer kommer därför aldrig all få någon nylla av ell höjt pensionstillskott.Vi hade gärna sell all ulvecklingen gäll lilel snabbare, men våra önskemål harändå någol så när blivii lillgodosedda på den punklen. Vihar vidare kämpal för all gifta och ogifta skall jämslättas ifolk-pensionssyslemel, dvs. få ungefär samma pensionsbelopp. Vi menar all ivågifta pensionärer tillsammans skutte få dubbett så myckel som en ensamslåendepensionär. lar man ett steg på den vägen i och med all de ensamslåendefotkpensionärerna får en höjning av sin pension från 90 till 95 proceni avbasbeloppei, medan de gifta folkpensionärerna får en höjning från 140 till 155.Del går alliså mol en uljämning, och del är vi också glada för. Personligenär jag särskill nöjd för all man i proposilionen har lagii upp problemel med deunga invaliderna som har haft en myckel dålig slällning i vårtförsäkringssysiem. Del gäller de som aldrig har hunnii fiäna några pengar, desom inie har haft någon ATP och de som är födda eller har blivit handikappade imycket unga år. fär de det bättre i och med dubblapensionstillskott, och del är vi myckel glada för. Viär också till freds med den lilla ralionalisering som har gjoris när man slårihop invalidileisiillägget och invalidiietsersäuningen lill en ersättning. Denkommer all kallas handikappersättning. Vi är glada över all reglerna för att fådenna ersällning blir liberalare. Beslämmelserna har varit myckelrigorösa, men skall del bli bättre. Vi gläder oss också över den ersällningsom de döva kommer all få, 30 proceni av basbeloppei minsl. .Viär inom ulskoiiel medvelna om au många lycker au gravi handikappade så allsäga auiomaliskl skulle få den här handikappersält-ningen. Det är klart all maninslämmer i den synpunkten, och vi vet alt också de handikappades riksförbundhyser den uppfattningen. Del är bara del au det är sä otroligt svårt all dragränser när del gäller handikapp. Där måsle en prövning ske från fall lillfall. Men jag är övertygad om all den prövningenkommer all bli generös och liberal och all människor med andra handikapp ändövhel och blindhei inte heller fär några problem i del avseendet. Jagär också personligen mycket glad åt att vi nu får pensionsålder, herrsocialminisler. Jag lillhör dem i moderaia samlingspartiet som har kämpat fördel, kanske av den enkla orsaken all jag själv i min ungdom arbetat mycket iskog och mark och vet och förstår vad det vill säga atl jobba t. ex. i skogennär man blir äldre. Jag har hävdat au om man skall göraarbetstidsförkortningar, skall man göra dem i stulet på livet, när det är tungtatl jobba, och mera hålla arbetsdagen och arbetsveckan intakta. När man är ungär det trots alll roligt all jobba, i varje falt har jag tyckt så. Jagskulle gärna se atl man kunde sänka pensionsåldern ytteriigare som ellalternativ till en arbetstidsförkortning med exempelvis sex limmars arbetsdag,vilkel skutte skapa otroliga problem på många områden i samhället, inte minstinom sjukvården. Men all försöka bestämma vilka yrken som har del lungl ochbesväriigl är en ganska hopplös uppgift. Del fanns en arbetstidsulredning engång i liden som försökie få fram vilka yrken som var lunga och besvärtiga ochsom skulle berättiga lill en lägre pensionsålder och man kom fram till all delvar ell par hundra yrken. Jag tror alltså atl del är svårt atl lagstifta på delområdei. Det får man nog förhandla sig fram titt. Jag skall nu gå över lill alt tala om reservationerna och tar försl denmoderaia reservaiionen 4 om de handikappades pensionsräli i ATP-syslemd. Delgäller attlså de partiellt arbetsföra. En skadad som har halv förtidspensionoch hygglig inkomst av arbeie antingen i den öppna arbetsmarknaden eller i enskyddad verkstad får aldrig pensionspoäng på denna sidoinkomst, herrsocialminisler, och det är ganska märkligt Pensionsförsäkringskommilléngrubblade på sin lid över detta problem och konstaiera'de all del knappastskulle möta några svårigheter atl införa eu system med pensionspoäng för demsom uppbär förtidspension enbart från folkpensioneringen eller fråntilläggspensioneringen utan antagandepoäng. Del är jusl den gruppen detgäller, dvs. de som blivit handikappade innan de hunnii samla ATP-poäng. Desom tillhör denna grupp är faktiski handikappade inte bara fysiskt utan ocksåpensionsmässigi. De har inga aniagandepoäng och de fär ingen pensionsräli påsin sidoinkomsl. Trols alt arbetsgivaren - den privala eller -betalar ATP-avgifter för den sidoinkomst som den handikappade har, får denne ändåingen ATP, när han en gång skatt ha det. bör pensionsålderskommitténverkligen se över. Jag beklagar all vi moderater är ensamma om denreservaiionen trots alt del finns en cenierpariimoiion med samma yrkande. Reservationen6 gäller förstagel om höjning av folkpensionsavgifien med en halv proceniutöver vad som behövs för all läcka förbättringarna av folkpensionen. Den härexlra höjningen skatt vara titt föratt finansiera Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. en del av det skaliepakelsom diskuterades i går. Jag vände mig i går besiämi emot det systemet - och delgör jag också - all man skall finansiera skattesänkningar över värtsocialförsäkringssystem. Man fär inte respekt för social försäkringsavgifternaom det i dessa avgifter tigger en kompensalion lill staten för skattebortfall.Socialförsäkrings-avgiften skall vara ren och täcka de kostnader man får viasocialförsäkringssystemet och inte någonling annal. Jag yrkar alltså bifalltitt reservaiionen 6. Reservaiionen 9 kommer minpartikamrat atl lala för. Reservaiionen13 gäller värdbidragen till de föräldrar som sköter ett handikappat barn, ochdel är handikappade barn del gäller. Förbättringar av vårdbidragenskatt komma lill sländ. Värdbidrag skall kunna utgå med belopp moisvarande heletter halv förtidspension plus två pensionstillskott. När systemet ärfärdigutbyggl kommer det all röra sig om somtillförs var och en i denna grupp, och det är en ganska hygglig ersättning.Proposilionen föreslår all dessa bestämmelser skatt träda i kraft den 1 juli1976, medan vi moderater föreslår all de skall träda i kraft ell år tidigare,dvs. Vi anser nämligen'alt det är angelägel alt stödja gruppenallvarligt handikappade under 16 är. Jag yrkar alltså bifalltitt reservaiionen 13. Jagkanske också får säga några ord om reservaiionen 7, som gäller egenavgifier förföreiagare och fria yrkesutövare som inte har några anslällda men ändå klassassom arbelsgivare. Det kan gälla en målare, en författare, en frilans, enjournalist, ja, över huvud tagel en människa som försörjer sig själv och inteär anställd någonstans. Han blir i vårt socialförsäkringssystem klassad somegen företagare och får alltså belala alla avgifter själv. Del drabbar dessamänniskor oerhört hårt. De har ofta små inkomsler. Det kan vara en småbrukaremed kanske i inkomst. Han får betala 5 000-6 000 kronormer i avgifter än en löntagare med samma inkomsi. Visserligen är avgiftenavdragsgill, men även efter avdraget innebär det alt egenfördagare får belaladl par mer i skall . Del är inte rimligt. Nublir del en viss förbättring, eftersom gårdagens skattebeslut medger elt avdragmed i bollen när del gäller arbetsgivaravgiften. Det är vi gladaför. Vi ville dessutom ha en 25-procentig sänkning, därför alt en del av enegen företagares avgift - t. ex. en småbrukares - gäller förmögenhdsavkasining,och den skall man inte behöva belala arbetsgivaravgift på. Vadskall man då göra med sociatförsäkringsavgifterna? Del är ell besväriiglkapitel, herr socialminister. Vem skall betala dem? Del finns ingen annan änegenfördagaren själv som kan göra del, men det är ganska tungt. I varie falllycker jag all de på sjukförsäkringsavgiften som går tillskattesänkning och de 0,5 proceni på folkpensionsavgifien, som också går tittskallesänkning, icke borde betalas av egenföreiagarna. Del är fakiiskl enavgift som inte har med socialförsäkringssystemet ulan medskallefinansieringen alt göra. Där skutte man för egenföreiagare kunna göra eltundanlag för dessa 0,9 och 0,5 proceni. Jaghyser sympalier för reservaiionen 7. Vi moderaler vill över huvud lagd la bortarbelsgivaravgiften pä 4 proceni för egenföreiagare, eftersom denna avgiftdrabbar dem myckel oräitvisl. Titt sisl vill jag göra en liten reflexion. Egendomligt nog ägnade sigherr i går praktiskt tagel enbart ät moderaia samlingsparliei ochtalade om för kammaren hur oerhört reaktionära och asociala vi var. StatsrådetAspling har gjort en kalalog över sociala förbättringar som har skell ivärl land under senare är. Jag vill inte påslå alt statsrådet har saglatl moderalerna är reaktionära och asociala när del gäller socialpolitiken, mendä och då hör man från socialdemokratiskt häll all vi moderaler inte ärsärskill mycket all lita på i socialpolitiska frågor. Med anledning av herrarHermanssons och Asplings anföranden kanske även jag bör nämna några saker. Moderalernavill ha en altmän arbetslöshetsförsäkring som omfattar alla människor, intebara de kotteklivanstutna. Tack vare jämviktsläget i har vi nu fåtten uiredning härom. Vi vill alt kvinnor och män, som är hemma och sköter sinasmå barn, skall ha rätt alt tillgodoräkna sig ATP-år. Även i detla fatt har vifält en utredning lack vare jämviktsläget. Förstagelom en gratis hemresa för gymnasieelever i den egna gymnasieregionenfick vi faktiski igenom, eftersom vpk stödde oss. Vi vitt ha högre ersällningtill invalider som invalidiserats i unga är, och det har vi fått . Vihar kämpat mol de orimliga marginaleffeklerna för pensionärer och dessaeffekier avskaffades i går. En sänkning av pensionsåldern från 67 lill 65 årkommer alt besluta om , inte en sänkning bara förLO-kottektivet, som man förhandlingsvägen har kommit överens om, utan för allamänniskor. Jag erkänner gärna atl har varit pådrivande i dennafråga. Men även centerpartisterna skatt ju ha en fråga att vara pådrivande i,herr socialminister, sä del skall vi unna dem. Moderalernavar ensamma om atl rösla mol skallepaket, som blev ell hårt slag moltåg- och mettaninkomsliagarna. Vi har kämpal mol de orimliga återbetalningsvillkorenför siuderande, där skulden växte ju mer de betalade tillbaka. Även där har viåstadkommit dl bättre tillstånd tack vare jämviktsläget i . år har vi moderaler kämpal för all ändra på del förhållandet all de somblev änkor före får sin änkepension starkt reducerad redan vidmyckel små inkomsler, medan de som blivit änkor efter detla datum inte ärföremål för någon behovsprövning alls. Del problemet är fortfarande olöst. ,herr talman, var bara några exempel ur en stor mängd frågor, där vi frånmoderata samlingspartiet, ofta i samverkan med övriga borgertiga partier, haragerat lill förmån för människor med små inkomsler. Del intressanta är alldessa för människor med små inkomsler angelägna Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. reformer har kunnalgenomföras först sedan socialdemokralerna har blivit svagare och de borgertigastarkare i . HerrCARLSSON i (c) kort genmäle: presenterade en kalalog över moderata samlingspartietsinsatser när del gällt att åstadkomma lösningar i utskottet. Men del hettadevät ändå en aning i örsnibbarna på , när han log ål sig äran avallt della. Den som har följl arbetet i socialförsäkringsutskoltel vel allsamfällda insatser och den förhandlingsvilja som räll har tett tilllösningen av en tång rad problem. Man skall inte förneka det. Jag vitt gärna gesocialförsäkringsulskolteis ordförande ett erkännande för att utskottetverkligen har kunnal diskutera igenom dessa frågor och åstadkomma lösningar.Självfallel råder det ingen tvekan om att arbelel har underiättats genomjämviktsläget i . HerrRingaby ullryckle sin förvåning över att centerpartisterna, som väckt en motionsom knöt an till reservaiion 4, inte hade biträtt reservaiionen.Får jag erinra om alt vi hade en ingående överiäggning om dellaärende i ulskottel. I betänkandet står: Utskottet förulsäller attpensionsålderskommittén "vid fullgörandet av sill uppdrag kommer attuppmärksamma även den nu berörda frågan". Del gäller jusl enförtidspensionärs möjligheler all tillgodoräkna sig ATP-poäng. Därmed har vivunnil värl syfte i utskoliei, och då finns del ingen anledning för oss altansluta oss lill reservaiionen. Vihar ingen ambition all reservera oss pä flera punkler än som är nödvändigl.Arbelel vinner på all man söker finna lösningar och reserverar sig endasi iväsentliga frågor. När ulskollet liksom i dessa fall har funnit en lösning,finns inget moliv för en reservaiion. HerrRINGABY (m) kort genmäle: Jag sade ingalunda all jag ensam log ål mig äran av de gjordainsatserna. Jag var faktiski sä gentil alt jag gav iVikmanshyttan och andra borgerliga partiers företrädare en del av äran. Frånborgerligt håll har vi kämpal gemensamt, men ofta har moderalerna varitpådrivande. Delintressanta är all vi, sedan de borgerliga blivit starkare i , harkunnal genomföra reformer som varit titt fördel för människor med småinkomsler. Det rimmar dåligt med de angrepp som ofta riklals mol moderaiasamlingsparliei för all del inte skulle vara all lila på i sociala frågor. Jagville göra den lilla vinklingen. Utskottet är inte helt negativt, men reservationen4 är i alla fatt pådrivande och en extra påstötning i elt angeläget ärende. Såbrukar även göra i frågor som cenierparliel finner väsentliga. iVikmanshyttan (c) kort genmäle: Herr lalman! Vissl kan man vara pådrivandegenom reservationer, men om utskottets skrivning täcker in del yrkande man har,finns del ingen förutsättning för enreservaiion. Dä skall man stå för den skrivning som man har kommit överens om iutskottet. HenHAGBERG i Boriänge (vpk): Den "historiska dag" när skulle besluta om en sänktpensionsålder blev inte så historisk, eftersom i många fall är enalltför hög pensionsälder. Rätten att bli pensionerad vid fyllda harfunniis inom den allmänna pensioneringen alltsedan 1914. titt den 1juli 1976, allt enligl förslaget i proposilionen och Hagaöverenskommelsen,skall den allmänna pensionsåldern vara . Det är en an.sentig lid, ochunder har haft förmånen all slå ulanför två väridskrig.Vårt land har genomgått en slark ekonomisk lillväxt. Produktiviteten, där ökadarbetstakt ingår som en väsentlig det, har stegrats till en nivå jämförbar medde högsl utvecklade ländernas. Hurskall man då förklara den anmärkningsvärda eftersläpningen när del gällerpensionsåldern? Frän kreisar som undertålii all genomföra en lägrepensionsålder sägs del alt man frän början måste inrikta sig på all krävaförbättringar av de ytterst låga pensionerna. Man förde fram krav på en sådanhöjning av pensionen all människorna skulle kunna leva drägligt. Och visst hardel funniis synnertigen starka skäl för denna kamp, men historien säger ocksånågot annat. Ute på arbetsplatserna har del förts en hård kamp för lägrepensionsälder. olat lokala facktiga organisalioner har slälll sig bakomdella krav. Behovel av pensionering vid lägre ålder har företegal i fieradecennier, och kraven har ökal år . Redan vid andra väridskrigets slut,när arbetarklassen och andra progressiva krafter utvecklade en starkreformakliviiet i hägn av arbetarklassens eflerkrigsprogram, uttalades all 67är var en hög pensionsålder. I socialvårdskommitiéns betänkande årsriksdag angående en ny lag om folkpensionering helle del bl. a. att det intekunde förnekas alt en pensionsälder av tåg ganska högt, ålminstone beträffandevissa befolkningskalegorier. Trols detta kom man titt slutsatsen att inte sänkapensionsåldern. Kommunisternaföreslog all den allmänna pensionsåldern skulle vara 65 år.Trols den länga lid som förflutit kommer den allmänna pensionsålderninte all sänkas förrän i millen på 1976. Socialdemokraternahar under en slor del av kunnal driva igenom en lägre pensionsålder,rnen man har i del här fallet visat en reformiver jämförbar med en snigelshastighet och detla titt förfång för alla de arbetare som ivingas arbda tillden höga pensionsåldern med ofta stora svårigheter. Vid en internationelljämförelse kommer pensionsåldern i på efterkälken. Många tänder liggerhär betydligt före oss. Betänker man också all ligger i den absolutatäten när del gäller arbetstakt framstår förhalningen avpensionsålderssänkningen som en barock utmaning mol arbetarna. Del föreligger, som vi serdel, två viktiga skäl för en sänkning av Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. 4 protokoll 1974. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. För detförsta är det arbetarnas rätt att få del av de värden som de mödosamt har varitmed om atl slita ihop. De skall på ett sådant sätt öka sin sociala standard.För det andra är det hänsynstagandet lill den utveckling som sker påarbetsmarknaden. Med ökad stress och hels i arbetslivet föreligger del ettomedelbart behov av all man kan sluta sitt yrkesverksamma liv tidigare. Detlaförhållande har förelegal nu , ja årtionden. Del finns olaligaexempel på arbetare som ansett i arbelel vara de hårdasie, pågrund av den sländigi sligande arbeisiniensiielen. Särskillvi som varii eller som är klubb- eller gruppordförande minns de ögonblicknär vi aviackal arbdskamraler som gåli i pension. Vi har önskal dem många skönapensionsår med bibehållen hälsa, men samlidigl har vi velal all arbdslivd harfaril hårt fram med dem. De har fåll slå i arbelel alliför . Likaså har viell olat exempel på arbdskamraler som under sina pensionsår - om del nu bliviinågra är - bara orkat slitasofflocket och sedan tynat bort. De som har åsett dessa tragedier på nära håll kan inte annat än kämpa för en lägre pen sionsålder. Mennalurliglvis kan inte bara lägre pensionsålder ge människorna många skönapensionsår. Nej, hela arbetslivet måste präglas av en strävan atl förskonamänniskorna från att bli ulslilna. Men realiieierna lalar ell annalspråk. Slressen och jäkiet ökar. Alll flermeloder - den ena mera raffineral uisiuderad än den andra - ökar arbeisiniensiielenoch ger oerhörda förslilningsskador. Den ul- slagning som sker åskådliggörs i arbelsmarknadens A-, B- och C-lag. här sammanhangel skulle jag vilja fråga cenlern: Skall ni göra hall , när65 års pensionsålder blir förverkligad? Är ni beredda all liksom vi kämpa molden höga arbeisiniensiielen? Det aren förlängning av den här debatten som jagtycker är ganska viktig. Jag hoppas naturligtvis all inte gör hatt härulan ställer upp och kämpar för all arbetsintensiteten minskas. Medutgångspunkt i orsakerna lill den ökade arbetsintensiteten talas del omen ännu lägre pensionsålder, och del har i sammanhangel talals om rörligpensionsålder. Vad den rörliga pensionsåldern skall innebära vel ännu ingen,och jag måsle säga att i den förda debatten har det inte kommii framnågonling som är framålsyftande. Skulle man ha någon uppfallning om della såmåste del väl vara all del bör införas en rätt att gå i pension . 60år efter den allmänna pensioneringens införande med som åldersgränsligger alltså nu dl förslag om lägre pensionsålder, men då skjuter manikraftträdandet framför sig, ända lill . Pensionsålderskommitténhade tidigare inte ansträngt sig över hövan, men när den lill sisl tade framett förslag om 65 års pensionsålder sä föreslogs ikraftträdandet den 1 januari1976. Hagauppgöretsens parlier, socialdemokralerna och , uppskötikraftträdandet yllerligare ell halvår. Från socialdemokratiskt håll hardethänvisats titt fackföreningsrörelsen. och LO har ju sagt all enallmän sänkning av pensionsåldern bör genomföras på . LO säger sigvilja betrakta en rörtig pensionsålder som den mesl angelägna reformen inompensionssystemet men medger atl denna mening inte behöver stå imotsatsställning titt en sänkt allmän pensionsälder. Sänkning av pensionsåldernkan i stället betraktas som en ny utgångspunkt för en rörtig pensionsålder. LOansluter sig således titt utredningens förstag som ny pensionsgränsmen bara i princip. Så kommer uppskovslinjen. Eftersom det finns ell sambandmellan röriig och allmän pensionsålder föreslår LO konkret au de båda frågornaskatt riksdagsbehandlas samlidigl. Det belyder med andra ord all sänkningen avpensionsåldern enligt LO bör uppskjutas, eftersom en reform av denna storaomfattning kräver av-servärd förberedelsetid. Eu annat hinder som anförs är atlikraftträdandet måste förskjutas för att möjliggöra avialsanpassningar. SAFpreciserar hur man för sin del uppfattar den erforderiiga anpassningstiden,nämligen lill . Frågankan med rälla ställas om inte det av vårriksdagen 1973 antagnaprincipullalandel borde ha gjort klart för både LO och SAF all en sänkning avpensionsåldern verkligen var i annalkande? Om den åberopade av-lalsanpassningenulgör en olägenhet, vilket inte verkar vara ett övertygande skäl, äruppskovslinjen uppenbartigen en olägenhet för alla dem som slår ulanförpersonalpensionsanordningar av typen STP och ITP.