prot · FX0955 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag är också övertygad om alt herrHugosson kommer att tala med lägre sfämma och mycket mera positivt omdenna fråga än han har gjort . Jag tror nämligen att den kalla utvecklingenså småningom kommer att tvinga oss inte bara tUl att på försök införa utan tillatt utvidga och utveckla den här finansieringsformen för betydande vägsträckor Om sedanvägen vid råkade vara ett olyckligt vall exempel finns detotaliga andra vägsträckor i landet som skuUe lämpa sig för en dubblering.Tanken bakom tuUvägsystemet är självfallet att vi skall få ökade resurser tilldet övriga vägnätet och därigenom större möjligheter att göra det trafiksäkertoch ekonomiskt, och då faller ju beskyllningar i det avseendetplatt tUl marken. () kort genmäle: För undvikande av varie missförstånd vUl jagän en gång upprepa, i , att också jag är tUlfredsmed att trafikutskottet har kunnat nå enighet i dessa viktiga frågor. Men detär ju ändå inte fel att konstatera, att när det gäller medelstUldelningen är vienhäUiga i utskottet om att föUa departementschefens förslag; och det var detjag underströk. sade att jag har ett agitatoriskt beteendeoch att jag kanske får tala med lägre stämma i de här frågoma. Ja,det är möjligt att jag har ett agitatoriskt beteende och att min stämma inte ärsärskilt lågmäld. Men när bemötte mig här kom han inte med ettenda sakskäl varför vi skall gå in för att avgiftsbelägga nationella vägar. Vidare sade att vi skuUe få mera pengar attförfoga över för annat vägbyggande, om vi avgiftsfinansierade vissa motorvägaroch större broar. Det har jag väldigt svårt att förstå. De medel som erfordrasför att bygga de motorvägar som då skulle avgiftsfinansieras måsteju upplånas på kapitalmarknaden och där tas ur det utrymme som är tUlgängligtför det ordinarie vägbyggandet. Jag kan alltså inte finna att det är något skälför att införa ett avgiftssystem som - enUgt min och majoritetens uppfattning har den felaktiga sociala effekt som jag har talat om, och som skaparojämlikhet i samhället. Vi tycker att det är fel att det skall finnas vägar sombara kan utnyttjas av dem som har pengar i sin plånbok. Anslag till vägväsendet, m. m. i (fp) kort genmäle: Fru talman! Den fasta förbindelsen överÖresund kan om den kommer till stånd - bara användas av människor som harpengar i sin plånbok. Att byggandet av den förbindelsen inte kommer att belastaövrig väginvestering i landet beror på att man genom avgiftema skapar ettsamhällsekonomiskt utrymme för investeringen, och det gäller vare sig man gördenna investering i vårt land eller utomlands. Men den frågan är som sagtinte den väsentliga i sammanhanget. Jag är mycket förvånad över sätt attargumentera här. Det passar inte riktigt ihop med den anda, i vUken dessafrågor diskuterades i utskottet. Här säger att vi visserligenkommit överens men att det är om Kungl. När det gäller anslagenhar vi föUt Kungl. Maj:ts linje, säger . Vi höjde anslaget med På vilkatelepatiska vägar har Kungl. Maj:l framlagt det förslaget? Det har inte nåttoss. Här finns också ett förslag om 200 mUjoner kronor som skulle användasdärest Kungl. Maj:t finner detta motiverat. Vi vet inte humvida Kungl. Maj:tskuUe ha använt dem, om A nslag till vägväsendet, m. m. ex. plötsligt hade gjort en helt annan konjunkturbedömning. Men riksdagensäger nu att dessa 200 mUjoner kronor skall användas fullt ut under allaförhållanden. - Om menar alt 200 miUoner mer eller mindre intebetyder någonting för vägverksamheten, då förstår jag hans argumentering -annars inte. När vi i ett seriöst samarbete i utskottet har kommitöverens är det väl ändå ganska onödigt att här försöka kamma in bUligapartipolitiska poäng. HerrCLARKSON (m) kort genmäle: Jag medger att frågan om tuUvägar inte gör detberättigat med så höga tonlägen som har startat med här. Men manskall kanske inte bara tystna inför så höga stämmor utan protestera, framförallt när de kommer med oriktigheter Förslaget om tullvägar försvarade jag dock med sakskäl,. Jag sade att medel på det sättet skuUe frigöras vUket nuockså i intygat - för det övriga vägnätet i landetoch att man därigenom faktiskt skulle förbättra trafiksäkerheten och ekonominäven på sådana sträckor. Visseriigen är det tUlgängliga kapitalet inom landet i densituationen oförändrat, men skattevägen har i och för sig ett inbyggt filtersom gör att hur mycket pengar som helst inte kan strömma in där och såledesfördelas på vägarna. Pengarna tUl ett avgiftsfinansierat vägsystem skullevisserligen tas ur samma kapital men inte prioriteras på det sätt som gällerför skattepengar. Det är väl ett sakskäl som måste acceptera.Sociala skUlnader behöver inte förstoras om man tUlämpar ett tullvägssystem -särskilt inte om man använder det på försök för att se vart det bär hän. Det ärkanske den tyngre trafiken som många tycker är den mest trafikfarliga,lastbUstrafik, godstransporttrafik som kommer att utnytfia det systemet ochdärmed göra de andra vägarna ännu mera trafiksäkra än de annars skulle vara. Även om vi är tidigt ute med dessa tankar skall herrHugosson ta det litet försiktigt i de här frågoma och inte flyga för högt; dåkanske han inte hör motståndarens argument, och det är synd när de är såvärdefiUla som just i detta faU! () kort genmäle: Jag vill säga till utskottets värderadeordförande att mitt inlägg inte har syftat tUl att ge några billigapartipolitiska vinster. Jag har sagt att det är bra att utskottet varit enigtom de viktiga grundläggande frågoma. Jag har också noterat att vi när detgäller medelstUldelningen tUl väganslagen har varit överens om alt följa detförslag som framlades i statsverkspropositionen - och det förhåller sigovedersägligen på det sättet. Jag har svårt att förstå att det skulle innebäraatt jag tar hem partipolitiska vinster. Det är riktigt, i , att vi från vårsida har varit med om att öka anslaget tUl NTF med . Och vi hargjort det med gott samvete därför att vi menar att det arbete som NTF utför harstor betydelse för trafiksäkerhetsfrågoma i det här landet. Jag tror inte att tjänar på attvi fortsätter debattera avgiftsfinansiering av vägarna. (vpk): 1 motionen 489 till årets riksdag harvänsterpartiet kommunisterna yrkat att lotsskyldighet för fartyg som trafikerarsvenska kustfarvatten, kanaler och insjöar införes, dock med vissa undantag somhar anförts i motionen. Liknande krav restes i en motion, nr 1358, till förraårets riksdag. Utskottet har liksom 1973 inte ansett attmotionsyrkandet bör föranleda någon åtgärd från sida. Motionen 489avstyrks med i stort sett samma motivering som motion. En skUlnad kandock utskottet hänvisa till, nämligen att det har uppdragits åt sjöfartsverketatt skyndsamt slutföra sammanställningen och utvärderingen av erfarenheterna avgällande bestämmelser om skyldighet att anlita lots samt att i anslutninghärtill överväga behovet av att skärpa ifrågavarande bestämmelser. Resultatetav verkets över-väganden skulle redovisas tiU kommunikationsministern före den1 aprU . Här hänvisas också till att tagit upp frågan omskärpt lotsplikt i farledsutredningen. Utskottet har således en något mer realistiskmotivering för att inte nu förorda någon åtgärd i anledning av vårt motionsyrkande.Vpk:s representant har i anledning härav inte heller ansett det nödvändigt meden reservation utan har den här gången nöjt sig med elt särskilt yttrande tilltrafikutskottets betänkande. Där förutsätts det att de synpunkter som haranförts i vår motion verkligen kommer att beaktas och att sjöfartsverketsutvärderingar av erfarenheterna av de tillämpade reglerna skallutmynna i förslag om en avsevärd skärpning. Vi anser det vara en mycket viktigoch nödvändig sak. Helt klart står dock att det från redarkapitalet kommer atlresas starka invändningar mot införandet av generell lotsplikt i den form somvänsterpartiet kommunisterna nu motionerat i rad. I mitt anförande vid fjolårets riksdagframförde jag den synpunkten att rent ekonomiska intressen vägs mot sjöfolketssäkerhet och miUöintressena. Ett sådant förhållande kan vi naturligtvis inteacceptera hur länge som helst. Därför anser vi att en skyndsam behandling avfrågan är nödvändig. Detta styrks bl, a, av ett av avgivetyttrande över farledsutredningen. På s, I i detta yttrande sägs följande omtanken på lotstvång: "Om lotstvång införes för kusttonnaget, som förnärvarande i relativt begränsad omfattning anlitar lots, kommer dettauppenbarligen att leda tUl överflyttning av gods från kustsjöfart tilllastbilstransporter," På s, 2 isamma yttrande står: "Om utredningens förslag genomföres skulle sannoliktlots- och farledskostnaderna ungefär fördubblas för sjöfarten på ochäven detta kan få samhällsekonomiska effekter som borde ha övervägts," På s, 4 under rubriken lotstvång kommer man med sammagnällande om kostnader. "När det gäller kustsjöfarten skulle det föreslagnaloistvånget bli förödande. Som tumregel kan man säga att lotsen kostar i avgiftungefär den 3aprU 1974 . Anslag till vägväsendet, m. tn Anslag tillvägväsendet, m. in likamycket som hela fartygets besättning kostar ." Vilka bedömningsgrunder man har utgått från vet jag inte.Skulle lotsavgiften vara sä rasande hög eller är besättningens löner sä lågaatt detta verkligen kan stämma? Det är möjligt att det sistnämnda är fallet,eftersom i årets avtalsrörelse varit tvingat att varsla omstridsåtgärder för att få sina krav igenom. Även där visar redarna sin oginhet. På s. 6 i samma yttrande berörs miljöriskerna. Härframförs den meningen att miUöskador till mycket liten del är orsakade avfartygshaverier. Kanske hade den meningen varit något mer förståelig, omyttrandet avgivits före det inträffade haveriet med oljetankern utanförSkånekusten. Det är dock avgivet och så sent som . Redan här kan konstateras att redarkapitalet med all kraftkommer att motverka en ändring av lots- och fyrkungörelsen i den riktning somvi har motionerat om och som i stora delar sammanfaller med den syn på frågansom har givit uttryck för bl. a. i farledsutredningen. Fråganmåste därför håUas under ständig uppsUct så att det inflytelserika och mäktigaredarkapitalet inte får möjlighet att i negativ riktning påverka denna försjöfolket men även för hela landet ytterst viktiga fråga. Detta är vi mycketbetänksamma inför. Vi anser också att utskottet borde ha uttalat som sin meningatt en skärpning av lotsbestämmelserna är påkallad av säkerhets- och miljöskäl. Enligt vår mening har frågan fått en mera positivbehandling än 1973, men jag skall i motsats till de tidigare talarnaavvakta med att uttala min tiUfredsstäUelse. Jag väntar tiU dess att man harkommit med ett förslag som verkligen sammanfaller med de yrkanden vi harställt. I anledning härav har vi heller inget yrkandefrån kommunisterna. Vi vill bara poängtera att vi också ifortsättningen nogsamt kommer att föUa upp denna fråga. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c): 1 det betänkande från trafikutskottet som nuär föremål för behandling upptas också motionen 1081, där jaghemställer att som sin mening skall uttala att av de medel somställs till vägväsendets förfogande under rubriken byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar en del bör ställas tilllänsvägförvaltningarnas förfogande i enlighet med vad som anförs i motionen. VUka områden var det då som jag hade att föreslå föranvändningen av dessa pengar? Jo, fru talman, när utskottets ordförande räknadeupp en del områden som hade tryckt på i sina petita så glömde han ettområde. säger nämligen föUande och kommunikationsministern hartagit fram det i statsverkspropositionen - om de dåliga vägar som finns mellan de mindre tätorterna och kommuncentra;"Kommunindelningsreformen har ökat kravet på goda vägförbindelser mellan iförsta hand kommuncentra och övriga tätorter i kommunerna. Av betydelse för atterhålla fungerande kommuncentra är ett vägnät med god standard. Grusvägenupplevs av trafikanten som störande både miUömässigt, med bl, a, dammproblem,och med hänsyn är grusvägen onödigt kostsam för väghållaren redan vidmåttlig trafikintensitet. Är 1974 beräknas av vägnätet som förbinder tätorter med mer än 200 invånare med kommuncentra bestå avgrusväg," Jag anser att man borde kunna ställa en del av ifrågavarandemedel till' länsvägförvaltningarnas förfogande, så att de kunde försökauppfylla det löfte vi fick av regeringen vid kommunsammanläggningen om attvägar' mellan de mindre tätorterna och kommuncentra skulle rustas upp. Att jag i min motion har tagit upp det andra området ärförorsakat av uttrycket "andra skäl", som används i samband medförslaget om dessa 200 miUoner kronor i kommunikationsministerns äskande. Ommari använder dessa pengar enbart för att påverka konjunkturen, kommer de endastsådana områden till godo där det råder arbetslöshet, kanske ständig sådan, ochinte sådana områden, som kanske mer än några andra; behöver ett bra vägnät. Deområden där näringslivet expanderar och som inte har någon större arbetslöshetblir i så fall utan pengar för upprustning av vägarna. Det gäller inte bara denbygd där jag själv bor, utan helt säkert också många andra. Den fördavägpolitiken har i detta avseende lett till att vi inom näringsintensivaområden har betydligt sämre vägnät än på andra håll. Om någon eUer några avtrafikutskottets värderade ledamöter skulle vilja offra en del av sin dyrbaratid på att åka till våra bygder och se hurdana förhåUandena är där, skaU jaggärna stäUa mig tiU förfogande. Det är bygder där det tack vare duktiga ochframsynta företagare och skickliga arbetare har skapats och fortfarände skapasarbetstUlfäUen men där man lider av dåliga vägar. Det har gått så långt att endel företag själva har bekostat beläggning med grus, och rätat ut de tvärastevägkrökarna. De har sedan av hotats med stämning för egenmäktigtförfarande. Dessa företag har själva kostat på förbättringar av vägarna för skulle kunna frakta den materiel de behöver och de produkter somframställs. Jag har i min motion velat belysa denna situation. Om jagsäger att man i utskottet har "behandlat" den, måste jag sätta dettaord inom citationstecken - jag ifrågasätter nämligen om"behandlingen" gjort skäl för det namnet men i varje fall berörsmotionen på en och en halv rad i betänkandet. Jag har velat föra fram dessa synpunkter därför att det ärviktigt att alla de som bor utefter dessa vägar skall kunna använda dem för attkomma till och från sina kommuncentra och därför att företagen är beroende avdessa vägar för sitt fortbestånd och sin utveckling. Jag har, fru talman, pågrund av att det inte finns någon reservation fogad tUl betänkandet, ingenanledning att yrka bifall till min motion, men jag lovar att återkomma nästaår. Anslag tillvägväsendet, m m HerrOSKARSON (m): Mitt ärende gäller utbyggnad av Europaväg 6.Jag tar upp frågan i anslutning till den motion som är väckt av de halländskariksdagsmännen, motionen 1086. Låt mig först slå fast att det finns vissa ljuspunkterunder de senaste årens utveckling i vad gäller den här frågan men att det ocksåfinns mörka 10 protokoll 1974. Anslag till vägväsendet, m. m. Jag vUl börja med att citera vad säger i sinpetitaframställ-ning: "Den reeUt sjunkande byggnadsvolymen de senaste åreninnebär att många objekt som redan borde ha förverkligats skjuts på framtiden.Stora samhällsekonomiska förluster görs därigenom . E 6 genom Hallandkan tjäna som exempel på en sådan väg som med nuvarande knappamedelstilldelning inte kan byggas om ." "Trafikarbetet skulle" - på en utbyggd motorväg- "utförts på 2/3 av den tid det tar på nuvarande E 6. Förlastbilstrafiken kan visas att vinsten av en utbyggd motorväg blir ca 20 milj.kr. räknat enbart efter tidsvinsterna. För personbUstrafiken beräknasvinsten tUl ca 4 milj. persontimmar eller ca 20 mUj. räknat efter 5kr. Vinsterna stiger minst i takt med trafikökningen, d. v. s.åtminstone en fördubbling . En snabbare utbyggnad av skulle därtill haft enbetydande regionalpoUtisk effekt." Några ordom hur läget är . E6 genom hade en relativt godstandard jämfört med övriga vägar i landet. Förbättringarna på under1960-talet och den del som har gått av har emellertid inte skett itiUräckligt snabb takt i förhållande tUl den kraftiga trafikutvecklingen.Detta förhåUande belyses också av kvalitetsgradering av våra vägar.Enligt denna hade av genom godtagbar standard år1960. har godtagbar standard. Andelen ickegodtagbar standard har ökat med . I värderingen konstaterasockså att det finns i landet ingen eller riksväg med någon längd somhar sä låg standard eller som har försämrats så kraftigt i relation tUltrafUcens utveckling som E 6. Att fä förståelse hos trafikutskottet i vad gäller E 6tycks vara en ganska hopplös uppgift. Varje gång - och det är åtskilliga gångernu som trafikutskottet har haft tillfälle att behandla liknande motioner-gömmer sig utskottet bakom och säger att det är som görprioriteringarna. Och sedan slår sig utskottet till ro. "Under hänvisning till vad utskottet i det föregåendeanfört samt då enligt utskottets uppfattning de av motionärerna aktualiseradefrågorna bör prövas i den för handläggning av vägärenden stadgade ordningenavstyrks motionerna i fråga." Denna motivering gäller för avstyrkande av flera motioner,bl. a. motion 1086 angående utbyggnad av 6 på sträckanFjärås-Frillesås samt anvisande av medel härför. Det tycks vara för mycketbegärt att trafikutskottet skulle uttrycka en mening om hur man ser påproblemet E 6 och utbyggnadstakten. "Ominte utbyggnaden av påskyndas blir det stopp för yrkestrafi- "Så uttrycker sig ordföranden i om situationen på E 6.Transportarbetareförbundet framhåller att varje arbetare har självklar rätttill en dräglig arbetsmUjö. E 6 är en av landets största arbetsplatser,framhåller förbundet, och en av de allra farligaste. Detta är aUtså uttalanden som gjorts av dem som har sindagliga gärning på denna väg. Jag sade inledningsvis att det finns vissa ljusa punkter iutvecklingen, och låt mig slutligen, fru talman, komma tiU dessa. uppvaktadeskommunikationsminister angående E 6 av en mycket bredrepresentation från . Mottot för uppvaktningen var: "Sverigeslängsta trafikproblem - väg E 6 genom ." Vid detta tillfäUeuttalade statsrådet enUgt vittnesbörd bl. a. följande: Jag ärintresserad av att E 6 genom prioriteras så långt som det är möjligt.Vidare sade han: De nya utredningar man gjort och som bl. a, gällerarbetsmUjöfrågorna för dem som har E 6 som sin arbetsplats är mycketintressanta. Kommunikationsministern sade också: Jag skall ta del av dessautredningar och se hur de kan påverka de framtida besluten. Sedan besökte ochyttrade då enligt dagspressen: "Utbyggnaden av till motorväg måste påskyndasså att den är färdigbyggd . kunnasatsa mera pengar på utbyggnad av ." Låt mig säga, herr kommunikationsminister, att dessauttalanden noterades med mycket stor tacksamhet av oss hallänningar. Men ordräcker inte långt, utan vad vi väntar på är resultat. Om dessa ord inte följsav konkreta åtgärder blir det inte en meter mer motorväg på . Men, fru talman, vi har ändå noterat attkommunikationsministern har fått upp ögonen för och förstår problemet E 6.Därför vUl jag sluta med att vädja till kommunikationsministern frän vågarjag påstå hela : Gör någonting konkret åt problemet E 6 och gör detsnart! Anslag tillvägväsendet, m. m. 1 detta anförande instämde herrar i (s), () och i (fp). HerrASLING (c): I motionen 124 har föreslagits en utredningangående särskilt vägbroanslag, så att större vägbroprojekt kan komma tillutförande utan att inkräkta pä vägbyggandet i övrigt. Motionen hänvisar till vissa speciella förhållanden, bl.a. i där med sina djupa vikar splittrar upp de centraladelarna och väsentligt försvårar kommunikationerna med länscentrat Östersund.Detta förhållande har aktualiserat tre broföretag: broar över Sandsundet,Vallsundet loch Rödösundet. De två iförstnämnda broprojekten är relativtkostnadskrävande, och det har därför inte funnits möjlighet att föraupp dem på 'planer. Resultatet skuUe i så fall ha blivit att detinte funnits kvar några lekonomiska resurser för att inom rimlig tidsrymdgenomföra likaledes angelägna vägprojekt inom länet. Det tredje projekt som jag Anslag till vägväsendet, tn m. nämnde harav andra skäl fått vänta. har emellertid driftkostnaderna förfärjorna på dessa leder stegrats kraftigt och gjort broar till ett alltlönsammare alternativ. Det är mot denna bakgrund som vi motionärer menat attdet vore angeläget att bryta ut broprojekt av denna karaktär från de ordinarieväganslagen och anvisa medel i särskUd ordnirig. Det var för övrigt, somutskottet mycket riktigt påpekar, del motivet som förelåg för det tidigarestorbroanslaget. Utskottet refererar nu i sitt utlåtande den inventering avfärjleder som företagit och den utvärdering av detta material somförestår. Utskottet förutsätter därvid att de i motionen åberopade synpunkternakan vinna beaktande, och detta gäller också de arbetsmarknadspolitiskaaspekterna, som inte minst i har sitt stora och särskildaintresse. Jag vUl avslutningsvis, fru talman, notera att utskottetsom något av en programförklaring i motionens anda förutsätter att de imotionen anförda skälen för genomförande av de aktualiserade broprojekten skallbeaktas av vägmyndigheterna vid den revidering av femårs- och fördelningsplanernasom förestår och som skall ske 1975. Fm talman!Mot denna bakgrund har jag inget yrkande. i (fp): Det har kommit fram intressanta synpunkter ide anföranden som hållits från oUka motionärers sida. Jag vUl bara i korthetkommentera dem. 1 fråga om lotspUkten har tillkommit det förhållandet attsjöfartsverket nu ingett sitt yttrande till departementet. Vi kan väl förväntaoss att man inom departementet gör den prövning som är nödvändig. Det är intesom trodde redarna som bestämmer om man i detta land skall halots eller inte. Prövningen sker inom departementet, sedan man där hört olikaparter, och därvid har givetvis bedömning stor vikt. En del oro har åstadkommits ute i landet, därför attfarledsutredningen, som gjordes inom gick mycket långt när detgäUer lotspUkt; man föreslog t. o. m. att alla fartyg på över skullevara försedda med lots. Detta skulle innebära krav på en ökning av lotskårensom vore orealistisk. har i sitt yttrande helt tagit avståndfrån utredningens förslag och gått in för en mera realistisk linje. Jag vUl gärna nämna att utskottet i just detta sammanhangpekat på vikten av att tUlräckliga resurser beviljas för vidareutbildning avlotsar. När ett stort tankfartyg togs in i , händedet att ett par lotsar, som sett ett sådant fartyg annat än påfotografi, fick lotsuppdraget. Lotsningen företogs nog med andan i halsen. VivUl därför understryka vikten av att vidareutbildningen av lotsar fårtUlräckliga resurser. i Nennesholm sade att jag hade glömt vissaområden när det gällde vägarna. Nej, jag hade inte glömt dem, men det äromöjligt att i ett anförande beröra alla områden. Jag vill dock gärnaframhålla, att extraanslaget på bl. a. är avsett just försådana ändamål som nämnde. tyckte att trafikutskottets inställning närdet gäUer E 6 var ganska hopplös. Han trodde att vi ansåg att skallsköta prioriteringarna. Det anser vi inte på något sätt. På sidorna 710 ibetänkandet har vi mycket utförligt skildrat den beslutsprocess som föregår ettvägbygge. gör givetvis upp förslag, men det är , som nuhar lekmannarepresentanter, som efter hörande av länsvägnämnden gör dessaprioriteringar. har satt E 6 mycket högt på sin lista, ochherr citerade vad har uttalat om vad det skulle betydasamhällsekonomiskt och trafiksäkerhetsmässigt om utbyggnaden av påskyndades.Trafikutskottet har ingen annan uppfattning än i frågan om att istörsta möjliga utsträckning försöka påskynda utbyggnaden av . Beträffandeanvändandet av de extra säger utskottet särskUt ifrån attdet är viktigt att angelägna nybyggnadsprojekt inte eftersattes, ochutbyggnaden av är just ett sådant projekt. TUl viU jag slutligen säga att en avanledningarna till att man tog bort det speciella storbroanslaget var att mednuvarande teknik är vägen och bron ganska integrerade med varandra. Förutbyggde man bara en bro där man inte kunde ha väg. projekterar man vägen ochbron i ett sammanhang.