prot · FX09109 · 1974-12-31 00:00:00 — §1 Fyllnadsval till utskott Företogsval av en suppleant i utrikesutskottet. Detpå föredragningslistan upptagna valet är föranlett av önskemålet om att underhert Langes sjukledighet bereda dennes ersättare plats i utrikesutskottet. Förvalet har valberedningen enhälligt godkänt och till kammaren överlämnat engemensam lista. Den för valet avlämnade listan medpartibeteckningen "Den gemensamma listan" upplästes av herrtalmannen och godkändes av kammaren, varigenom till suppleant iutrikesutskottet utsågs hen Silfverstrand (s), §2 Justerades protokollet för den 22 innevarande månad. §3 Meddelande ang. arbetet under höstsessionen Hen'TALMANNEN anförde: Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär äreridéplan för behandling ikammaren av utskottsbetänkanden under höstsessionen. Om denna plan kan följasskulle det inte bli nödvändigt att anordna arbetsplena torsdagen den , som i tidsplanen upptagits som eventuella arbetspJenidagar, Deskatte- och pensionsförslag, som innefattades i den s, k. Hagaöverenskommelsen,beräknas komma ochbostadspolitiken . Omden aviserade propositionen angående beskattning av konjunkturvinster kommeratt föreläggas höstriksdagen blir det med all sannolikhet så sent att ärendetinte kan behandlas i kammaren förrän på sessionens sista dag, lördagen den 14december. §4 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1873 till näringsutskottet, nr1874-1878 till socialutskottet samt nr 1879-1882 till . § 5 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningama nr 136-140. § 6 Statsformen m. m. betänkande nr 41 med anledning av motionerangående statsformen m, m. m. m. I detta betänkande behandlades motionerna a) beträffandeövergång till republik 1974:2av hert m, fl, (vpk) vari hemställts att skulle besluta omövergång till republik med talman som statschef, enligt förslag tilländrad lydelse av grundlagen som skulle utarbeta ianledning av motionen, 1974:350av hert m. fl, (vpk) vari - såvitt nu var i fråga -hemställts attriksdagen hos regeringen skulle anhålla om kompletterande direktiv till 1973års fri- och rättighetsutredning (Ju 1973:19), innebärande att denna skulleutarbeta förslag om införande av republik i enlighet med vad som anförts imotionen, b) beträffandekvinnlig tronföljd 1974:261av m. fl, (m) vari -såvitt avsäg hemställan punkten b - hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag rörandegrundlagsändringar i enlighet med de i motionen föreslagna riktlinjerna ifråga om kvinnlig tronföljd, 1974:920av m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärdeutredning om och förslag till införande av kvinnlig tronföljd i , c) beträffandemonarkens medverkan vid vissa statshandlingar 1974:261 av m. fl. (m) vari -sävitt avsåg hemställan punkten c - hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag rörandegrundlagsändringar i enlighet med de i motionen föreslagna riktlinjerna ifråga om monarkens medverkan vid utfärdande av lagar och undertecknande avexpeditioner. 1974:2 och 1974:350, den sistnämnda såvitt nu var ifråga, 1974:261, såviu avsåg hemställan punkten b, och1974:920, 1974:261, såvitt avsåghemställan punkten c. 1. av hert (vpk)som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med anledning avmotionen 1974:2 och med bifall till motionen 1974:350, såvitt nu var i fråga,hos regeringen skulle anhålla om kompletterande direktiv till 1973 ärs fri- ochrättighetsutredning, innebä- rande atl denna skulleutarbeta förslag om införande av republik i enlighet med vad reservantenanfört, 2. av herrar (). Fiskesjö (c), i (m), Jonnergärd (c) och (), () samt iHamburgsund (fp) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1974:261, såvitt avsåg hemställan punkten b,och motionen 1974:920 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslagbeträffande införande av kvinnlig tronföljd, Statsformen m. m. 3. av i (m) och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:261,såvitt avsäg hemställan punkten c, hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredningoch förslag rörande grundlagsändringar i enlighet med de av reservanternaangivna riktlinjerna i fråga om monarkens medverkan vid utfärdande av lagar ochundertecknande av expeditioner. Hen- (): detta år slutgiltigt antog det vilandegrundlagsförslaget fick därmed en moderniserad författning, enförfattning som återspeglar nutidssvenskens synsätt i en rad grundläggandefrågor. Inteminst gäller detta regleringen av statschefens ställning. Denne skall ifortsättningen endast ha representativa och ceremoniella uppgifter. Dettabeslut bör ligga fast; det finns inte nägon anledning att ge monarker iuppgift, kanske t. o. m. tvinga monarken, att underskriva expeditioner ochliknande dokument. Del vore detsamma som att med konstgjord andning blåsa liv iden gamla politiska funktionen. Jag delar utskottsmajoritetens uppfattninghärvidlag. diskussioner som föregick grundlagsbeslutet spelade republikfrägan en myckelliten roll. Frånsett framstötarna kommunisterna harmonarkin inte på allvar ifrågasatts. Tvärtom kan det noteras attgrundlagsbeslulel av befäste monarkins ställning. Den överväldigandemajoritet som här i kammaren stödde detla beslut har säkert också ett massivtstöd i folkopinionen. Ställningstagandet kan visseriigen vila på skilda motiv.Nägra är monarkister av ideologiska skäl, andra återigen - och förmodligen defiesta - har stannat för monarkin som en praktisk lösning, som väl passar inockså i dagens svenska samhälle. Republikfrågan har därmed avgjorts. Att, somvpk nu gör, efter grundlagsbeslutet åter aktualiserarepublikfrågan är helt orealistiskt. På denna punkt stöder jag ocksåutskottsmajoriteten. Delfinns däremot andra konsekvenser att dra av grundlagsbeslutet. I och med altSverige bestämt sig för fortsatt monarki måste frågan om kvinnlig tronföljd nubli aktuell. - liksom och - tog upp denna frågabåde i författningsutredningen och i grundlagbe- Statsformen m. m. Vi fullföljerdenna linje . Det grundläggande motivet för kvinnlig tronföljd är, enligtcenterns mening, att full jämställdhet skall råda mellan könen. Vår tidssynsätt inbjuder här till konsekventa regler. Man kan vända pä frågan och undraom det finns någon som, om kvinnlig tronföljd redan existerade, skulle viljaavskaffa den till förmän för enbart manlig. Jag tror inte det. Varförfanns då inte kvinnlig tronföljd med successionsordning?Svaret är mycket enkelt. Samhällets syn på kvinnan var helt annoriunda då. Enblick bakåt i historien lär oss att olika länders inställning till kvinnligtronföljd har varit förknippad med respektive lands regler om kvinnans rätt attärva egendom. Och så sent som hade svensk kvinna inte samma arvsrättsom man, ens till privat egendom. Det fick hon först . Även pä andraområden har det svenska samhällets attityd till kvinnan förändrats - långsamt,men steg för steg till det bättre: rätt till lärartjänst 1859, rätt att tastudentexamen och samma rösträtt som man 1921, Det året fattades vidarebeslut om behörighetslagen, som trädde i kraft och som gav kvinnantillträde till alla civila statliga ämbeten utom de kyrkliga. För ett femtontalår sedan började också prästämbetet att öppnas för kvinnan. återstår iprincip endast det högsta ämbetet - statschefens. Vadär då utskottsmajoritetens motiv för avslag på utredningsyrkandet? Jo, manbygger på "tanken att , för den händelse konungahuset skulleutslockna, skall fö rådrum för att ta ställning till den framtida statsformen". Vadmenar man egentligen med det motivet? Finns det någon annan tänkbar förklaringän den att man i en viss given situation vill begagna tillfället att på ett mersmärtfritt sätt införa republik? Om inte, är tidpunkten nu lämplig attverkställa den utredning som reservanterna begär, Jag ber attfö yrka bifall till reservationen 2 av hert m,n. Hen- i (m): Egentligen är det fantastiskt att frågan om kvinnlig tronföljd ännu år1974 inte fött sin lösning. På samhällslivets alla områden går vi mot en ökadjämställdhet mellan män och kvinnor. Man kan då tycka att det borde finnas allaskäl att också rätta till den orättvisa som ligger i att kvinna inte ägerarvsrätt till tron. Dettahar socialdemokratin år efter är motsatt sig. Talet om jämställdhet mellankönen klingar ihåligt då man vill diskvalificera kvinnor från möjlighet atttillträda statschefsämbetet. Nubrukar det ibland framhållas från socialdemokratiskt håll att det inte ärkvinnans jämställdhet man vill förhindra, I stället är man emot monarkin somstatsform, och man vill pä intet sätt vara med om åtgärder som kan leda tillatt monarkins fortbestånd säkras. Mendet förhäller sig ju sä att sä sent som i är slutgiltigt har antagiten ny författning. Den avses i sina huvuddrag bli bestående för Denna författning slår klart fast att ocksä skallförbli en monarki. I själva verket var det endast kommunisterna som i detförfattningsarbete vi i det väsentliga just avslutat såsom parti motsatte sigmonarkins bibehållande. Detär alltså otvetydigt så att också socialdemokraterna i denna kammare så sentsom i är har givit sin anslutning till monarkin som statsform. Grunderna tilldetta skall jag inte nu gå in på. Det räcker med att konstatera fakta. Men dåvore det också naturiigt att socialdemokraterna drog konsekvenserna av dennasin inställning. Annarsblir socialdemokratins handlingssätt en stor logisk kullerbytta. Man vill å enasidan ha kvar monarkin, men man vill ä andra sidan inte införa den enkla ochnaturiiga reform som kvinnlig tronföljd skulle innebära. Utländska betraktareblir oftast ytterst förvånade när de för höra aU det är det socialdemokratiskapartiet som bromsar denna reform, finns chansen att låta frågan falla framåt. De borgerliga partierna harenat sig om att kräva utredning och förslag beträffande införande av kvinnligtronföljd. Det är första gängen den kammare som valdes har att taställning till detta krav. Det senaste valet innebar en kraftig ökning avantalet kvinnor här i . Det skall, herr talman, bli intressant att sehur de nyvalda socialdemokratiska riksdagskvinnorna kommer att rösta. Jag ärövertygad om att en stor majoritet av svenska folket finner det naturiigt ochriktigt att vi nu ger kvinnan möjlighet att tillträda stalschefsämbetet. Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 41 behandlar också monarkifrägan ur en annan synvinkel. Förmoderata samlingspartiet har det varit självklart att monarken skall medverkaaktivt i statslivet. Vi är alla överens om att konungen inte skall ha nägonpolitisk makt, men detta behöver pä intet sätt utesluta att han gesmeningsfulla ceremoniella funktioner. För detta talar inte minst traditionellaskäl. Frånmoderata samlingspartiet framförde vi vid den nya författningens antagande enrad krav som berörde monarkens ställning. Utan tvivel pekade den offentligadebatt som fördes i vårt land i början av detta år pä att medborgarnas stöd fördessa krav var starkt. Eftersom vi vid andra läsningen av grundlagen icke hademöjlighet att fö våra yrkanden upptagna till prövning vart för sig, återkommerde nu på kammarens bord. Ireservationen 3 vid utskottets betänkande tas några frågor i detta sammanhangupp till behandling. Från moderat häll kräver vi en medverkan av konungen istatslivet i nära anslutning till vad regeringsrätten anförde i sittremissyttrande över grundlagberedningens betänkande. I detta yttrande föreslogsatt konungen skulle medverka vid promulgation av lagar och förordningar, vidingående av överenskommelse med främmande makter, vid meddelande av nåd och iviktigare utnämningsfrågor. Den nya grundlagen kommer att träda i kraft . Just närdet gällde monarkens ställning mötte det förslag som tog såstarka protester att det finns all anledning att skyndsamt vidtaga förändringari den riktning som här har redovisats. Statsformen m. m. Statsformen m. m. Jagber, herr talman, att fö yrka bifall till reservationerna 2 och 3, som ärfogade till utskottels betänkande. FmRYDING (vpk): Ingen kan väl - om han vill vara äriig - förneka att monarkin ären kvarieva frän det gamla adelsväldet. När borgarklassen övertog statsmaklenbehöll den av feodalismens gamla maktsymboler bl. a. det monarkistiska,ärftliga systemet. Kungenssjälvständighet har successivt minskat, men alltid har tronen och hovet varit ireaktionens tjänst vare sig det har gällt direkta politiska tjänster ellergenom att vara föremål för en reaktionär mytbildning. Ävenom monarkins uppgifter i begränsas till rent representativasådana kvarstår monarkins ideologiska funktion, och den hell odemokratiskabördsrätten till ämbetet kvarstår ocksä. Dessutom:Existensen av en politiskt ansvarsfri statschef strider mot parlamentarismensgrundprinciper. Kungen skall inte bara vara politiskt oansvarig, han skallvara oavsätllig ocksä - om han inte underiåter att fullgöra sina åliggandenunder . Han skall vidare inte kunna ställas till svars försina gärningar. Han föds alltså att stå ovanför lagarna. Denärftliga monarkin står i strid med varje demokratisk princip. Den strider ocksåmot uppfattningen hos en växande folkopinion. Det är betecknande atlLandsorganisationen på sin senaste kongress 1971 och dessutom i ettremissyUrande till grundlagberedningen uttalat att monarkin bör avskaffas.Vänsterpartiet kommunisterna har samma uppfattning - monarkin bör avskaffas.Statschefens representativa uppgifter, som kan minskas i omfatlning, kan medfördel handhas av talman. Denne är utsedd av folkvaldarepresentanter och är själv folkvald. Medvad jag nu har anfört ber jag, herr talman, atl fö yrka bifall lillreservationen 1, fogad lill konsiiiutionsutskotlets betänkande nr 41, i vilkenreservation begärs att hemställer hos regeringen om kompletterandedirektiv till 1973 års fri- och rätligheisutredning, innebärande att dennaskall utarbeta förslag om införande av republik i . Lätmig, herr talman, när jag ändå har ordet fö säga nägon mening om vad som ävenbehandlas i delta betänkande, nämligen frågan om kvinnlig tronföljd, som tagitsupp i reservationen 2. Attutöka den tronföljd vi vill avskaffa till att gälla även kvinnor har enligt våruppfattning inte ett dyft att göra med vare sig jämlikhet eller rättvisa. Denhögsta posten i landet skall inte kunna ärvas - inte ens av en kvinna! Mennär vi har fött ett demokratiskt statsskick här i landet är det vår uppfattningatt posten som statschef lika väl skall kunna innehas av en kvinna som av enman. Då är det duglighet och lämplighet som skall vara utslagsgivande.Införandet av kvinnlig tronföljd, som man önskar frän borgeriigt håll, har att göra med den eventualiteten att de manliga kandidaterna till postenskulle dö ut eller, som det stär i betänkandet, utslockna. Pådenna punkt ansluter vi oss till utskottets hemställan, som innebär avslag påyrkandet i reservationen 2. Hert iTrollhättan (s): Även redovisar i sina betänkandenämnen som vi har behandlat här i kammaren. Egentligen förvånar detmig att man vill åstadkomma ändringar i en författning som ännu inte trätt ikraft. Jag föreställer mig nämligen atl man inle önskar ändra 1809 ärsregeringsform. Det är helt enkelt uteslutet. Visseriigen kan nufatta beslut om en sädan ändring, men som alla känner till krävs detytteriigare elt beslul åtskilt frän det första genom val. Ett sådant beslut kanfattas först ärs regeringsform upphört att existera, och det är vällitet svårt att ändra obefintliga författningar. Närdet gäller regeringsform tycker jäg att det är olämpligt att fattabeslut innan denna regeringsform har trätt i kraft. Inga sädana beslul kanbygga på nägon erfarenhet av 1974 ärs regeringsform. Som alla känner tillträder den i kraft . Vadvi nu har att behandla är ocksä motioner med rot i det förgångna. Man har förtfram samma krav vid tidigare tillfällen, och dessa krav har avvisats avriksdagen. 1 stället för att avvakta de nya erfarenheter man kan vinna av dennya ordning vi för efter fortsätter man alt driva de härkraven. Jaghoppas att det i varje fall råder enighet om alt man inle skall vidtaförändringar med hjälp. Det vore en egendomlig situation, om lottenfinge avgöra vilka grundlagsbestämmelser vi skall ha i vårt land. HittUls harvi ju strävat efter att nå så stor enighet som möjligt när det gällergrundlagarna. Frän det socialdemokratiska partiets sida har man strävat efteratl fö en så bred grundval som möjligt för de reformer som skall genomföras.Jag hoppas att ingen vill nå ryktbarhet genom den nymodigheten att mangrundlagsstiftar med hjälp. Defrågor som vi nu behandlar har varit föremål för många och långa diskussionerhär i . Jag skall försöka att inte upprepa vad som hardiskuterats. Det väsentliga beslutet pä denna punkt fattade vi tidigare i är,då vi beslöt att statschefen i inte skulle ha nägra som helst politiskauppgifter. Därmed följer alt han heller inle kan ha något eget politiskt ansvar.Den som inle har politiska funktioner kan inle heller ha ett politiskt ansvar. Ireservationen frän moderat håll vill man ge kungen vissa uppgifter, som kanskekan uppfattas ligga på symbolplanel men som kan fö en politisk innebörd.Egentligen skulle jag kunna nöja mig med atl hänvisa i lillherr . Låt mig emellertid fästa uppmärksamhet på att man i reservationensäger att vissa uppgifter enligt den ordning man vill införa inte bör anförtros"åt en politisk ledare". I själva verket är det pä det sättet att delär ämbetsmän som stär för besluten och undertecknar dem. De har sina ämbeten ikraft av förtroende. Närdet gäller den kvinnliga tronföljden, som lär bli det som man mest kommer attdiskutera här , tycker jag att det - med den ställning som statschefen föri fortsättningen - är en liten fräga. Det finns en sak som jag hade trott attde föregående talarna skulle nämna men som de gick hell förbi. Del gör att jagpä denna punkt gärna vill ställa en fräga: Från vilken tidpunkt vill man införakvinnlig tronföljd? Statsformen m. m. Statsformen m. m. Denordning som regeringsform anvisar innebär att för taställning till dessa frågor om kungahuset utslocknar. Det betyder att om dettaskulle inträffa för de som dä sitter i ta ställning, och detförefaller mig vara en rimlig ordning. Nuhar man åberopat två skäl för den kvinnliga tronföljden. Ett är att allaämbeten skall vara öppna för män och kvinnor. Det argumentet är ganskaegendomligt i detta sammanhang, därför att statschefsämbetet skiljer sig frånalla andra ämbeten här i landet genom att det går i arv inom en familj enligtregler som dras upp i successionsordningen. Detandra skälet som åberopas är att man vill åstadkomma jämställdhet mellan manoch kvinna. Jag vill inte förneka att man genom att införakvinnlig tronföljd åstadkommer en sådan jämställdhet inom en familj här iSverige - den familj som enligt successionsordningen ärver statschefsämbetet.Men detta är så obetydlig form av jämlikhet att jag har svårt att uppbåda någonentusiasm för den, Idebatten här har man hänvisat till historien. menade attsituationen var en annan 1810 än den är . Otvivelaktigt har han rätt i detstycket. Men har säkeriigen observerat att det fanns drottningar iSverige som regerade , och enligt de historiska källorna var det deerfarenheter man hade från som gjorde att grundlagsstiftarna inteville införa kvinnlig tronföljd. Jagskall för min del inte åberopa några som helst historiska erfarenheter, utanjag hänvisar helt enkelt till den regel som jag tidigare nämnt och som finns iden nya regeringsformen. Den öppnar möjligheten för att avgöra dennafråga då den kan vara aktuell. Med detta yrkar jag bifalltill hemställan. Hen- () kortgenmäle; Till skillnad från har jag inte något statschefsämbete medmig att lämna som present till talmannen, I stället har jag kanske en starkareopinion bakom mig. Jagvill bara med nägra ord beröra utskottsordförandens inlägg . Han fruktadeför att här skulle bli en grundlagsändring med hjälp. Jag vill fästauppmärksamheten på att vad vi reservanter föreslär är en utredning, inte någonomedelbar förändring. Därmedhar jag också givit svaret på fråga, frän vilken tidpunktkvinnlig tronföljd skall tillämpas. Det för bli utredningens uppgift att läggafram förslag om detta, och sedan för ju i vanlig ordning taställning. Dettavar i huvudsak vad i hade att andraga mot vad vireservanter sagt. Han gled förbi den fräga som jag ställde i mitt förra inlägg,och jag förstår det. Men då mäste jag fortsätta frågandet och säga sä här:Skall vi tolka detta pä det viset alt sä länge det föds en arvprins inom husetBernadotte, så länge sluter socialdemokratin trohjärtat upp bakom monarkin? Ärdet först när det bara finns en prinsessa till hands som socialdemokratin villbörja fundera på en annan ordning? i (m)kort genmäle: Utskottets ordförande anförde den synpunkten att man inte skall stiftagrundlagar med hjälp av . Det är emellertid, som påpekade, härbara fråga om en utredning, och dessutom torde det väl inte vara obekant förhert i att detta är sista gängen som vi kommeratt ha ettjämnt antal ledamöter i . Fr, o, m. nästa gång som vi väljer riksdagblir det 349 ledamöter, och då faller ju den eventualiteten bort. Vidaresade utskottets ordförande att detta är en liten fräga. Ja, den kan tyckas varadet, eftersom den inte berör särskilt många människor. Men principiellt sett ärdet en utomordentligt viktig fråga. Den har en klar jämställdhetsaspekt visavimän och kvinnor, Pä annat sätt kan jag inte tolka den. Säsent som slöt socialdemokratin som parti upp kring monarkinsfortbestånd, och dä borde det vara självklart att man ocksä säg till att denmonarki som man här i röstade för ges sädan utformning att även enkvinna kan tillträda statschefens ämbete. Eller för jag möjligen tolkasocialdemokratemas ställningstagande här i på det sättet bara sluter upp kring monarkin under det mycket bestämda villkoret - somhert också päpekade - att det inte blir någon kvinnlig tronföljd? Detkan väl knappast heller vara pä det sättet att om vi hade haft kvinnligarvsrätt till tronen, socialdemokratin hade intagit en motsatt ståndpunkt ivåras? Jagkan alltså inte se denna fråga på annat sätt än att man från socialdemokratiskthåll gör sitt bästa för att slä monarkin sönder och samman den dag man harmöjlighet att göra det. Men då tycker jag att man äriigt och uppriktigt skallerkänna det och ta konsekvenserna. Om man säger en sak och röstar på ett sätthär i kammaren och sedan visar en helt annan inställning till hela frågan, dågör man, som jag sade i mitt förra inlägg, en logisk kullerbytta. Statsformen m. m. FruRYDING (vpk) kort genmäle: i förvånade sig över att vi vill ha ändringi en författning som ännu inte har trätt i kraft och av vilken vi inte harnägra erfarenheter. Men beträffande värt motionskrav om monarkins avskaffandebehöver vi sanneriigen inte skaffa oss några erfarenheter av en sådan kvarievafrån feodalväldet som monarkin är. Jagvidhåller mitt yrkande om bifall till reservationen 1, Hen- iTrollhättan (s) kort genmäle: Här har sagts att det bara gäller en utredning och att jag därför inteskall tala om risken att behöva tillgripa lottning. Men då vill jag påminna omatt i andra sammanhang varslar man om att lägga fram konkreta förslag till nyagrundlagar. Det skall visseriigen inte ske förtän efter , mensåvitt jag kan bedöma för vi inget riksdagsval under höstens lopp som gör attvi för en ändrad sammansättning av riks- Det kan alltsåfortfarande bli lottningen som avgör hur grundlagsbestämmelserna skall se ut.Men även om vi för en annan sammansättning av kan ju den situationeninträffa alt lottning ändå mäste tillgripas, och jag vänder mig principielltmot alt vi skall grundlagsstifla med hjälp. Jag hoppas all replikernatill mig i fortsättningen utnyttjas till alt instämma med mig på den punkten. Närdet gäller tidpunkten har man hänvisat till att utredningen för fastställa den.Då vi diskuterade denna fråga hävdade man från samma håll atl denförändring man önskade i tronföljden inte skulle rubba den tronföljdsordning somdä fanns. Jag skulle därför vilja fräga mer konkret: Skall detta tillämpasunder den nuvarande kungens lid eller först sedan han lämnat ämbetet? Det kanha sitt intresse att fö svar pä den frågan i detla sammanhang.