prot · FX0934 · 1974-12-31 00:00:00 — Utskottet hänvisar till den bistånds- ochkatastrofutbUdning för värnpliktiga, vapenfria tjänstepliktiga och kvinnor sominleddes /73 och säger att antalet elever är 100per år och att man beräknar en ökning tUl 125 och en ytterligareökning året därefter. Naturligtvis är det bra att denna bistånds- ochkatastrofutbUdning kommit i gång, men försvarsutskottet står fast vid denprincip som man redovisade 1971 och presenterar ingen ny grundsyn. Man kan tycka bra eller Ula om detta, men för egen delbeklagar jag utskottets ståndpunkt. Här står två principer mot varandra, ochjag vill, herr talman, yrka bifall tUl motionen 1286. Tjänstgöring i internationellt biståndsarbete somalternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst 1detta anförande instämde i (fp). HerrGUSTAVSSON i (s); Alltsedan frågan om möjligheter tillbiständs- och katastrofutbildning auktualiserats har den återkommit tillriksdagen. Den har då gällt att skapa möjlighet till internationelltbiståndsarbete som alternativ till vapenfri tjänst och värnpliktstjänstgöring. har det försvarsutskott som skrivit betänkandetvarit enigt. På ungefär samma sätt som skett har man framhållit attinsatserna i detta avseende bör koncentreras på katastrofsidan med hjälp av densärskilda utbildning som bedrivs på Sandöskolan. har detta ocksåblivit beslut. Jag vill, herr talman, göra några allmänna reflexionerkring denna fråga. I grunden ligger att vi i detta land valt att ha ettmilitärt försvar. Vi har gjort det därför att vi har ansett att ett militärtförsvar kan bidra till att skapa en politisk och militär stabilitet i norraEuropa. Vår säkerhetspolitiska linje är därför neutralitetspolitikens. Enförutsättning för att denna politik skall bli framgångsrik en bred opinionstår bakom denna tanke - är att vi bygger det svenska försvaret på allmänvärnplikt. Som neutralt land har vi inte någon annan makt att falla tillbakapå. Tjänstgöring i internationellt biståndsarbete somalternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst frånvilken vi kan förvänta oss ett stöd i form av resurser, utan vi får helt litatill våra egna. Värnplikten förutsätter därför att vi utnyttjar befolkningen iså stor utsträckning som möjligt för deltagande i det svenska försvaret. Det ärden ena delen av det problem som aktualiserats. Den andra delen föranleder frågan: Varför har vi ettu-landsbistånd? Grundläggande härvidlag är - i varje faU som jag ser saken tanken på en övergripande solidaritet med de länder i världen som uppleverproblem av en helt annan dimension än dem som vi upplever. Vår grundläggandeutgångspunkt i detta biståndsarbete måste självklart vara att det äru-ländernas egen efterfrågan, deras egna prioriteringar och egna behov somskall avgöra inriktningen av de svenska biståndsinsatserna. Därmed är jag framme vid en tredje frågeställning, herrtalman! Kan vi trots dessa utgångspunkter dels i fråga om det svenskaförsvaret, dels i fråga om svensk biståndspolitik aktualiserat fråganhuruvida försvaret på något sätt kan hjälpa till? På denna fråga har man svaratja. Det var detta som var bakgrunden till den bistånds- och katastrofutbildningsom sedan startades på Sandöskolan. Denna verksamhet har bedrivits så länge att man lyckatsfå en första preliminär erfarenhet av utbildningsverksamheten. I sitt betänkandesäger också utskottet att av det totala antalet utbildade elever -omkring 100 enbart ett tiotal fått tjänster som gäller bistånds- ochkatastrofverksamhet. Det är beklagligt, eftersom det vore önskvärt att man iökad utsträckning kunde ge flera människor dessa tjänster. En annan fråga i sammanhanget är behov avpersonalbistånd. När man ser hur det är för fredskårister och experter i detsvenska personalbiståndet, är det ingen överdrift att påstå att det finns enklar tendens från sida att vilja minska personalbiståndet irelation tUl övriga b:iståndsformer, t. ex. finansiellt och tekniskt bistånd.Vi har också sett detta när det gäller insatserna för exempelvis svenskafredskårister. Därmed står vi i en situation där vi för det förstaminskar personalbiståndet i ohka former och för det andra tyvärr i ganska litenutsträckning lyckats placera dem som genomgått bistånds- ochkatastrofutbildning. Då kan man fråga sig; Är det av praktiska skäl särskiltvälbetänkt att i ett sådant läge bygga ut denna form av personalbistånd? Mittoch utskottets svar är nej, och därmed, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill utskottets betänkande. HerrJONSSON i (fp): Utskottets företrädare redovisar att man ärenig om att avvisa motionskravet. Jag kan då bara återigen beklaga attförsvarsutskottet icke hade möjlighet att ta ställning på grundval av någonutredning beträffande detta problemkomplex. Den enmansutredning som föregickpropositionen 1970 angående bistånds- och katastrofutbildning hade isina direktiv den begränsningen att inte ta upp alternativ tjänstgöring iutlandet. Det är detta jag beklagar. Jag sade i mitt första inlägg att tanken ändå har ettmycket gott stöd. Fackliga organisationer TCO, LO, -, , och flera politiska ungdomsförbund har visat starka Vi utbildar för all del ett antal människor förkvalificerad utlandstjänst och det visar sig att de har svårt att fåtjänstgöring, men jag tror man skulle kunna lägga upp utlandstjänstgöringen iandra former om man gjorde en ordentlig översyn. Ytterst är det, tror jag, enfråga om vUjeinriktningen. Därför vidhåller jag mitt yrkande. i (s): Helt kort; Utgångspunkten för det svenskabiståndet, i detta fall personalbiståndet, skall inte vara en önskan frånSveriges sida att skapa alternativa tjänstgöringsmöjligheter för vapenfriavärnpliktiga, utan utgångspunkten måste vara att vi efter måttet av vår förmågaskall möta den efterfrågan på stöd i olika former som ställer påoss. säger att flera av remissinstanserna varpositiva vid behandlingen av utredningsförslaget, som blevproposition. Men då är det ett par faktorer man skall komma ihåg. Framför aUtskaU man komma ihåg att det var en något annan situation när det gälldepersonalbiståndet. Den tendens som framträder som allt klarare fanns intevid den tidpunkten. Huvudfrågan är fortfarande; Om vi som utgångspunkt för densvenska biståndspolitiken har egna önskemål, och i ett läge medminskat personalbistånd, är det då klokt att skapa ytterligare efterfrågan frånsvensk sida på en verksamhet som inte är intresserade av? AUmän försäkring m. m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionen nr 1286 av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 14 Föredrogs försvarsutskottets betänkanden Nr 8 med anledning av propositionen 1974:8 angående rörligkredit för oljeköp, m. m. Nr 9 med anledning av propositionen 1974:16 om tillämpningav 2 § lagen (1973:861) om lokal kristidsförvaltning Nr 10 med anledning av propositionen 1974:17 med förslagtill lag om ransonering av stadsgas Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 15 Allmän försäkring m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr 5 ianledning av dels propositionen 1974:1 i vad avser visst anslag för budgetåret1974/75 till allmän försäkring ni. m., dels propositionen 1974:15 med förslagtill lag om ändring i lagen (I 962:381) om allmän försäkring jämte motioner. 1 propositionen 1974:1 bilaga 7, litt. C 3, hade Kungl. Allmän försäkring m. m. ()föreslagit att till Bidrag till sjukförsäkringen förföräldraförsäkringen för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1 propo.5itionen 1974:15 hade Kungl. Maj;t () föreslagit att anta ipropositionen framlagda förslag till 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1973:473) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. I propositionen 1974:15 framlagda förslag innebar attersättningstiden för föräldrapenning i samband med barns födelse förlängdesfrån 180 sammanlagt för båda föräldrarna och att i enlighetdärmed rätten att disponera föräldrapenningen utsträcktes till 270:e dagenefter barnets födelse. De nya bestämmelserna avsågs träda i kraft den 1 januari1975, Propositionen innehöll dessutom förslag om ett tilläggtill de övergångsbestämmelser som gällde för föräldraförsäkringen. 1 detta sammanhang hade behandlats dels den med anledning av propositionen 1974:15 väcktamotionen 1974:1597 av m. fl. (m) vari hemställts att riksdagenskulle 1. anta avmotionärerna framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, innebärande att ersättningstiden för föräldrapen:ning förlängdestill och att rätten att disponera föräldrapenning skulle gälla till300:e dagen efter barnets födelse, 2. till Bidragtill sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen för /75 anvisaett förslagsanslag av , dels de vid början väckta motionerna 1974:26 avherr Henmark (fp), 1974:27 av herrar Henmark (fp) och (), 1974:207 av (vpk) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om initiativ i syfteatt uppnå en snar översyn av de nu gällande bestämmelserna för utbetalning avvårdbidrag så att påtalade tröskeleffekter eliminerades samt förslag omkompensation till kommunerna för merkostnader i samband med bidrag tillfosterföräldrar för vård av handikappat barn. 1974:669 av fröken ()och i (c) vari hemställts att beslutade 1. att föräldrapenning skulle utgå under sammanlagt tolvmånader till endera av föräldrarna, dock att där båda föräldrarna förvärvsarbetade ingen av dem ensam fick uppbära föräldrapenning mer än , 2. attanställningsskyddet för förälder utsträcktes . 1974:670av herrar Carlshamre (m) och Ringaby (m) vari hemställts Nr 34 att beslutade att lagen om allmän försäkringändrades så att Onsdaeen den rättentill föräldrapenning medgavs alla svenska medborgare som bodde i 1974 Sverigeoavsett bosättningstidens längd,-------------------------------------------- 1974:680 av () varihemställts att den tillsatta räkring m: m. kommittén med uppgiftatt utreda vissa frågor inom föräldraförsäkringen m. m. fick uppdragatt skyndsamt utreda frågan om jämställdhet mellan biologiska föräldrar ochadoptivföräldrar när det gällde rätten till föräldrapenning vid adoption ochfosterhemsplacering, 1974:684 av herrar i Trobro(m) och Komstedt (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om utredning och förslag syftande till vidgad ersättning för dekostnader som uppstod vid besök hos såväl anhöriga barn som åldringar vilkavårdades på sjukhus respektive åldringsinstitutioner förhållandevis långt frånhemorten, i enlighet med vad i motionen anförts, 1974:691 av m. fl. (m), 1974:692 av m. (fp) vari hemställts att skulle 1. besluta att 3kap. 13 § lagen om allmän försäkring skulle erhålla av motionärerna föreslagenlydelse, innebärande att rätten att disponera föräldrapenning i de fallföräldrarna till följd av barnets sjukdom varit förhindrade att vårda barnetborde gälla utan tidsbegränsning, 2. besluta omsådan ändring av 3 kap. 12 § lagen om allmän försäkring att hemvändandeutlandssvenskar gavs möjlighet att erhålla föräldrapenning även om de återvänttill senare än före barnets födelse eller beräknad tid fördenna, 3. hos Kungl.Maj;t hemställa att den tillsatta utredningen angående vissa frågor inomföräldraförsäkringen gavs i uppdrag att, i samband med prövning av frågan omförlängning av tiden för föräldrapenning, också överväga frågan om sådanaregler att männen stimulerades att utnyttja rätten till ledighet, i enlighetmed vad som anförts i motionen, 1974:988 av herrar iGöteborg (c) och i (c) vari hemställts att hosKungl. Maj:t begärde en skyndsam översyn av 3 kap. 12 § andra stycket lagen omallmän försäkring i syfte att jämställa hemvändande utlandssvenskar med andrasvenska medborgare i vad gällde möjligheterna att erhålla föräldrapenning, 1974:1295 av m. (fp) vari hemställts att hos Kungl. 1. angående ensärskild tilläggssjukpenning för hemarbetande med värduppgiftei- enligt deriktlinjer som angetts i motionen, 2. angåendevårdnadsbidrag till personer som vårdade sjuka och/eller äldre anhöriga ihemmet samt Allmän försäkring m. m. 1974:1308 av () och i (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att föräldrapenningtUl adoptivföräldrar skulle utgå som för andra föräldrar ochatt tiden skulle räknas för barnets ankomst till adoptiv-hemmet, ombarnet var . 1. beträffande 3 kap. 13 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring (biologiska föräldrars och med dem jämställdas rätt till föräldrapenning) att med bifall till propositionen 1974:15 idenna del och med avslag på motionerna 1974:669, 1974:692 och 1974:1597,samtliga i motsvarande del, skulle anta den i propositionen föreslagna lydelsenav nämnda författningsrum, 2. beträ:Ffande 3 kap. 14 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring (adoptivföräldrars och med dem jämställdas rätt till föräldrapenning) att med bifall till propositionen 1974:15 idenna del och med avslag på motionen 1974:27 såvitt avsåg yrkandet om omedelbarlagstiftning och motionen 1974:1597 i motsvarande del skulle anta den ipropositionen föreslagna lydelsen av nämnda författningsrum, 3. beträffandeförfattningsförslagen i övrigt att med bifall till propositionen 1974:15 idenna del skulle anta det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1973:473) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. beträffande föräldrars rätt till anställningsskydd isamband med barnsbörd attriksdagen skulle avslå motionen 1974:669 i motsvarande del, 5. beträ:ffandeberäkning av ersättningstid vid adoption m. m. att skulle avslå motionerna 1974:680 och 1974:1308, 6. beträffande utredning angående ekonomiskt stöd tillföräldrar i samband med adoption attriksdagen skulle avslå motionen 1974:27 i motsvarande del, 7. beträffandeutlandssvenskars rätt till föräldrapenning att skulle avslå motionerna 1974:670 och1974:988 samt motionen 1974:692, den sistnämnda i motsvarande del, samtliga iden mån de inte kunde anses besvarade genom vad utskottet anfört, 8. beträffande jämställdhet mellan biologiska föräldraroch föräldrar i fråga om rätten till vårdbidrag attriksdagen skulle avslå motionen 1974:26, 9. beträffandekompensation till kommunerna attriksdagen skulle avslå motionen 1974:207 i motsvarande del, 10. beträffandeöversyn av bestämmelserna om vårdbidrag att skulle avslå motionerna 1974:691 och1974:207, den sistnämnda i motsvarande del, 11. beträffandeanslag till föräldraförsäkringen att med bifall till propositionen 1974:1 i dennadel och med avslag på motionen 1974:1597 i motsvarande del till Bidrag tillsjukförsäkringen för föräldraförsäkringen för /75 anvisade ettförslagsanslag av , 12. beträffandekostnader för besök hos anhöriga på sjukhus attriksdagen skulle avslå motionen 1974:684, 13. beträffande särskUd tilläggssjukpenning förhemarbetande med vårduppgifter m. m. attriksdagen skulle avslå motionen 1974:1295. Reservationer och särskilda yttranden hade avgivits beträffande 3 kap. 13 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring (biologiska föräldrars och med dem jämställdas rätt tiUföräldrapenning) 1. reservation av (), fröken ()samt i (vpk) vilka ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med anledning av propositionen 1974:15 idenna del, med bifall till motionen 1974:692 och med avslag på motionerna1974:669 och 1974:1597, samtliga i motsvarande del, skulle anta det i motionen1974:692 framlagda förslaget till lydelse av 3 kap. 13 § lagen (1962:381) omallmän försäkring, 2. reservation av herrarFridolfsson (m) och i torp (m) vilka ansett att utskottet under I bort hemställa, att med bifall till propositionen 1974:15 idenna del samt med anledning av motionerna 1974:669, 1974:692 och 1974:1597,samtliga såvitt nu var i fråga, i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslagtill höstriksdag om sådan ändring av 3 kap. 13 § lagen om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring att föräldrapenning kunde utgå under 240dagar och disponeras till den 300:e dagen efter barnets födelse, 3. särskilt yttrande av (), beträffande beräkning av ersättningstid vid adoption m. m. 4. reservation av herrar Hyltander (fp), ()och Wacht i (m) vilka ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att med anledning av motionerna 1974:680 och1974:1308 i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslag till riksdagom sådan ändring av 3 kap. 14 § lagen (1962:381) om allmän försäkring attersättningstiden för föräldrapenning till adoptivföräldrar skulle räknas frändagen för barnets ankomst till adoptivhemmet, om barnet var , beträffande utlandssvenskars rätt till föräldrapenning 5. reservation av herrar Hyltander (fp), ()och Wacht i (m) vilka ansett att utskottet under 7 bort hemställa, att med anledning av motionerna 1974:670 och1974:988 samt motionen 1974:692, sistnämnda motion såvitt nu var i fråga, iskrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslag till höstriksdag avinnebörd att hemvändande utlandssvenskar skulle ha rätt att uppbäraföräldrapenning även i sådana fall då de ej uppfyllde kravet på 180 dagarsinskrivning i försäkringskassa. AUmän försäkring m. m. Allmän försäkring m. m. beträffandejämställdhet mellan biologiska föräldrar och fosterföräldrar i fråga om rättentUl vårdbidrag 6. särskiltyttrande av (), beträffande kompensation till kommunerna 7. reservation av i (vpk) somansett att utskottet under 9 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:207 imotsvarande del i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslag om kompensationtill kommunerna för de kostnader de åsamkades genom att utge bidrag tillfosterförälder för vård av handikappat barn. beträffande särskild tilläggssjukpenning för hemarbetandemed vårduppgifter m. m. 8. reservation av () som ansett attutskottet under 13 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1974:1295 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning angående delsen särskild tilläggssjukpenning för hemarbetande med vårduppgifter enligt de imotionen angivna riktlinjerna, dels vårdnadsbidrag till personer som vårdadesjuka och/eller äldre anhöriga i hemmet. HerrHYLTANDER (fp): I socialförsäkringsutskottets betänkande nr 5behandlas ett flertal motioner som berör olika frågor om föräldrapenningen:ersättningstidens längd, samband med adoption, utlandssvenskars rätt tillföräldrapenning, vidare rätten tUl vårdbidrag för fosterföräldrar, tilläggssjukpenningför hemarbetande med vårduppgifter och vårdnadsbidrag till personer som vårdarsjuka anhöriga i hemmet. Det är speciellt dessa saker jag skuUe vilja vidröranågot. De finns utförligt redovisade i reservationerna 1, 4, 5 och 8 och i desärskUda yttrandena 3 och 6. Som bakgrund ligger motionerna 692, 27, 1308, 26och 1295. De frågor som berörs är mycket angelägna för dem som i detpraktiska arbetet och ute i det vardagliga livet är direkt berörda. Det gälleraUtså inte alltid så mycket den mera formalistiska synpunkten som kan läggasvid behandlingen från myndigheternas sida. I stort sett gäller det på alladessa punkter medmänskliga relationer, det handlar om en mänskligare vård, enmänskligare miljö i vid omfattning. Reservationen 1 tar upp föräldrapenningen ochersättningstidens längd för barn som vårdas på sjukhus under sin första tidefter födseln. Enligt majoritetsförslaget, som följer propositionen, skall manha rätt till 60 dagars förlängning. Vi reservanter anser att den begränsningenkan slopas. Anledningen är först och främst de mänskliga skälen för dem detberör, men också att det säkerligen inte rör sig om några större ekonomiskapåfrestningar i detta sammanhang. Enligt min och mina medreservanters mening är det svårtatt förstå att det skall vara lättare att klara,upp detta medatt få hem ett barn från sjukhuset än att ta hem en normalt nyfödd baby. Vi kanta exemplet med ett barn som vårdats i kuvös på sjukhuset efter för tidig födsel ochsäkerligen kommer hem i sämre kondition och allmäntill- Nr 34 stånd än ett nyfött barn om det är fött friskt. Då finnsdet enligt min Onsdaeen den meningingen anledning att skilja under vilken föräldrarna f: nars 1974 skuUe harätt tUl föräldrapenning för hemmavården av barnet. att detbarn som kommer hem efter en sjukhusvistelse är i precis samma forbehovav vård som det nyfödda barnet som kommer hem efter en normal saKiingm. m.och lyckad förlossning. Jag tycker det är en rättvisesak att stryka bort dendär begränsningen och bifalla yrkandet i reservationen 1 som följer uppmotionen 692. Jag yrkaralltså bifall tUl reservationen I. I det sammanhanget har jag också tagit upp frågan om dentid under vUken föräldrapenning skall kunna utgå. I ett särskUt yttrande, nr 3,har jag motiverat varför jag har böjt mig för de ekonomiskakonsekvenser, som kan vara tyngre vägande när det gäller att utsträcka tidenfrån de diskuterade åtta månaderna huvudförslaget gäller , men anser att den frågan bör komma upp igen och att den kommitté somsysslar med ärendet bör kunna ta upp den här frågan tUl en ingående prövning. Reservationen 4 avser ersättningstidens längd vidadoption. Här kommer i stort sett samma mänskliga synpunkter fram. Ettadoptivbarn som kommer från ett annat land och skall anpassa sig till enfrämmande miljö och lära sig ett nytt språk behöver på sig för att växa ini de familjeförhållanden det kommer tUl. Det finns därför ingen anledning attinte vara generös även i detta fall och räkna ersättningstiden till dess barnetblir . Om barnet råkar vara över vid adoptionen finns det juingen möjUghet att få föräldrapenning enligt utskottsmajoritetens förslag. Jag yrkar,herr talman, bifall även till reservationen 4. Rättvisesynpunkter kommer fram även i reservationen 5, tUlvilken jag också yrkar bifall. Misstanken att föräldraförsäkringen i det härfallet skuUe missbrukas och användas otillbörligt tror jag inte är särskilt välgrundad, och även om så vore tror jag man skulle kunna komma till rätta medproblemet om man skulle vilja pröva att ge utlandssvenskarna rätt tUlföräldrapenning. Jag tycker att en svensk medborgare i denna situation skaU hasamma möjligheter oavsett om han eller hon befinner sig utomlands eller iSverige. I det särskUda yttrandet nr 6 har jag ansett mig kunnaavvakta den utredning som håller på med översyn av föräldraförsäkringen, ochjag förutsätter att den tar upp och ingående prövar frågan samt föreslår deändringar i gällande bestämmelser som innebär att fosterföräldrar skalljämstäUas med andra föräldrar. Det kan inte vara rimligt - som motionärenframhåller att de som ställer upp som fosterföräldrar och tar hand om ettvårdbehövande föräldralöst barn skaU vara sämre ställda än naturiiga föräldrar.Jag förutsätter att utredningen i fråga lägger fram ett mänskligt och vettigtförslag på denna punkt. vill jag yrka bifall till reservationen 8, variföreslås att hos Kungl. Maj:t anhåUer om utredning angående dels en särskild tilläggssjukpenning för hemarbetande med vårduppgifter enligt de i motionen angivna riktlinjerna, dels vårdnadsbidrag till personer som 47 Allmän försäkring m. m. vårdarsjuka och/eller äldre anhöriga i hemmet. kommer att särskUtutveckla synpunkterna i den motion som ligger till grund för reservationen,varför jag inte skall ta upp kammarens tid med detta. Jag kan fatta mig ganska kort, även om dettaär betydelsefulla frågor för dem det berör. Jag skall genast uttala att det är en klar förbättring somföreslås i propositionen 15 om att utsträcka rätten tUl föräldrapenningfrån nuvarande tUl , varav följer att föräldrapenning ivissa fall kan utgå under tid upp efter barnets födelse. Vitycker dock att denna förbättring är otillräcklig. Vi har från moderatasamUngspartiet tidigare föreslagit åtta månaders ersättningstid, och vi hållerfast vid det kravet. Det finns också stöd för detta i familjepoUtiskakommitténs utredning. Kravet på ersättning har också stöttsav LO och av många andra remissinstanser. Anledningen till vårt krav är att det finns kvinnor medmycket tungt arbete, inte minst inom t. ex. långtidssjukvården. Kvinnor medsådana arbeten måste avbryta tjänstgöringen kanske förenedkoms-ten, vUket gör att de får ersättning från föräldraförsäkringen underendast efter nedkomsten. Om man följer vår Unje förlängsersätttningstiden en månad, och det anser vi vara berättigat.