prot · FX09144 · 1974-12-31 00:00:00 — "Enrad skäl talar för att man mer målmedvetet än måste försöka bryta dennuvarande inriktningen av utbildningen pä ungdomsåren och i stället se den somen livslång företeelse, som en ständig växling mellan studier och yrkesarbete. Densom i ungdomsåren väljer att yrkesarbeta efter atl ha skaffat sig grundläggandeutbildning, t. ex. grundskola och yrkesutbildning, skall därigenominte fä sämre möjligheter till fortsatt utbildning." Motionenmynnar ut i en hemställan att skall begära förslag om en lagstadgadrätt för arbetstagare till ledighet för studier. har vi fält del förslagetoch det är, som vi framhållit i motionen 1935, tillfredsställande attpropositionen har kommit. Propositionenhar i övrigt fått en sådan utformning alt den synes oss vara väl ägnad somgrund för reglering av arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Vihoppas verkligen att lagen skall ge just de möjligheter som fröken ochhennes medmotionärer pekat på i motionsav-sniitei om livslång utbildning.Möjligheter till ledighet för utbildning har naturligtvis funnits redan, ävenom det varierat en del mellan de olika arbetsplatserna, och därför, menar vi,är det bra all denna rättighet nu normeras genom lag. Pänågra punkter har vi emellertid ansett oss ha anledning atl framföra synpunkteroch ändringsförslag, och det har vi gjort i den nämnda motionen 1935. Detgäller fyra punkter. Denförsta punkten avser lagens tillämpningsområde. Där menar vi all det inte finnsnågon anledning att staten som arbetsgivare genom lagstiftning skall ges ensärställning som inte tillkommer vare sig landsting, kommuner eller enskildaföretagare. har emellertid utskotiet gjort en så värdefull tolkning av denbestämmelsen atl man i mycket stor utsträckning lillmötesgätt våra synpunkter.Ulskoltet säger bl. a. atl bestämmelsen som ger Kungl. Maj:t rätt atl utfärdaadministrativ författning om förläggningen av tjänstledigheten kommer atl fåett mycket begränsat tillämpningsområde. Vidare framhåller utskottet att detinte torde vara möjligt för regeringen att genom administrativ författning rubbainnehållet i ett kollektivavtal. Med sådana här klara uttalanden har vi låtitoss nöja i fråga om lagens tillämpningsområde. Den andra punkten som vilagit upp gäller överiäggningsrätten i det Lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning fall arbetsgivaren villskjuta upp en begärd ledighet. Där menar vi att samma överiäggningsrätt börfinnas enligl den här lagen som i fråga om exempelvis lagen omanställningsskydd. Även på denna punkt har utskotiet gjort klarläggandeuttalanden för framtiden, vilka i slor utsträckning tillgodoser våra krav.Dessutom framhåller ulskoltet alt ytterligare överväganden kan bli aktuellanär arbetsrättskommitténs förstag lagts fram. Därmed har vi också funnit att vikan acceptera utskottets skrivning titts vidare. Genom den skrivningen hålls judörren också öppen, så att vi kan återkomma, om sä blir nödvändigt. Ocksåpå en tredje punkt, nämligen i fråga om rältegångsbestämmel-serna, harutskottet i sin skrivning gått oss motionärer långt titt mötes, varför vi anseratl även delta värt krav har blivit liltgodosett i en icke obetydligutsträckning. Kvarstår då frågan om ledighetens förläggning. Av någon oförklarlig anledning ansersåväl arbetsmarknadsministern som utskottets majoritet att den arbetstagare sominte får den begärda ledigheten skall vänta i två är innan han får påkalladomstols prövning av frågan om ledighetens förläggning, och i etl är omframställningen om ledighet avser högst . Påden punkten har vi i reservationen 2 yrkat alt den enskilde arbetstagaren inteskall behöva vänta än som gäller för facket, nämligen i högst sexmånader efter det all framställningen gjorts. Därefter bör arbetstagaren äga rättalt påkalla domstols prövning. Och gäller ledigheten endast bör hanpå samma sätt som facket ha rätt att gå vidare medärendet. Vi menar nämligen all det måste vara rimligt atl denkollektivavtalsbundna organisationen pä arbetsplatsen, om del finns en sådan,får etl avgörande inflytande på ledighetens förläggning efter en period av sexmånader. Delta står också i överensstämmelse med propositionens förslag. Men dåbör även den enskilde arbetstagaren ha samma möjlighet. Attdäremot i de fall där det inte finns någon avtalsslutande organisationbeslutanderätten skall exklusivt ligga kvar hos arbetsgivaren upp lill två årefter ledighelsansökan är orimligt. Samma blirför övrigt följden om det finns flera avialsslutande parter, som inte kan enasom en uppfattning rörande förläggningen av ledigheten. Au vänta pä attfå genomgå önskad utbildning måste vara mycket starkt negativt förarbetstagarens utbildningsintresse. Därför bör väntetiden vara högst ett halvtår. Viföreslår i reservationen 2 att lagens 6 >i ändras. Genom ett bifall till denreservationen kommer ingen enskild arbetstagare i etl diskriminerandeförhållande jämfört med den som har stöd av den fackliga organisationen. 1övrigt tror vi att del framlagda förslagel med den utformning det fått enligtinrikesutskottets betänkande nr 31 kommer att vara ett värdefullt instrumentnär det gälleratt stimulera arbetstagare på skilda nivåer till fortsattutbildning. Del är också synnerligen viktigt alt man undviker alt en kunskapsklyftauppstår mellan generationerna. Med det anförda berjag att få yrkabifall lill reservationen Fredaeen den 2. Pä övriga punkter yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Idella anförande instämde i (fp). HerrHALLGREN (vpk); Vänslerpartiet kommunisterna har motionerat om ändringar på treväsentliga punkter i regeringens förslag lill lag om arbetstagares rätt tillledighet för utbildning. Enligtlagförslagets 5 ti har arbetsköparen rätt atl uppskjuta begärd ledighet i sexmånader i normalfallet och i tvä veckor om ledigheten omfattar ellermindre eller har samband med facklig utbildning. Vi har först och främst ansettdel oacceptabelt all arbelsköparna skall ha laglig rätt alt uppskjutapåbörjandet av facklig utbildning. Skulle lagförslaget antas ulan den ändringsom kommunisterna föreslagit i motion nr 1936 innebär det imånga fall en kraftig försämring jämfört med redan inarbetad praxis. På deflesia större arbetsplatser är det som regel aldrig tal om atl uppskjutaledighet för facklig utbildning. Regeringensförslag skulle innebära att exempelvis en skyddsombudskurs som varar 1-3veckor hell kunde spolieras genom ett maktutövande av arbelsköparna. En kurs skulle kunna kraschas genom att arbetsköparen vägrade arbetslagarenalt starta studierna . Del kan ju inte vara särskiltmeningsfullt att hoppa in i en kurs som redan pågått tvä veckor när det bara ären vecka kvar. Dä avstår man hellre. På samma sätt kan andra fackligaspecialkurser påverkas som förläggs på samma sätt och som måste påbörjas medmycket kort varsel. Vi har därför föreslagit en ändring i lagtexten som innebäratt begärd ledighet för facklig utbildning inte skall kunna uppskjutas. Vihar inte heller ansett atl uppskoven i övrigt enligt den föreslagnabestämmelsen är rätt avpassade. Det kan vara rimligt att ha viss respiitid närdel gäller ledighet för utbildning under längre lid. Ulskotlsmajorileten haraccepterat propositionens förslag . Vi anser - liksom fieraremissinstanser, exempelvis LO och ABF - atl är tillräckligt föratl ordna ersättare eller vikarie för den som skall ha ledigt för studier. Närdel gäller kortare ledighet har vi föreslagit en uppskovslid pä istället . Här blir det i de fiesta fall fråga om tillfälligaomplaceringar, som inte kräver någon större tidsfrist. Enannan brist i lagförslaget gäller stadgandet 16):;- som också - alt den enskilde inte kan få domstolsprövning av studieledighetensförläggning förrän , om ledigheten avser än ,och först efter ett är om ledigheten avser en arbetsvecka eller mindre. Liksomherr Ekinge anser jag detta vara en orimligt . Det kan inte varasärskilt stimulerande för den som begär ledighet för studier. Vi har föreslagitatt den enskilde skall kunna få domstolsprövning efter sex respektive tvåmånader. Lag om arbetstagaresrätt till ledighet för utbildning Lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning förhindra etl sä långt uppskov, men det kan också hända attfackföreningen går med på förlängning utöver vad som i lagtexten föreskrivs somarbetsköparens rätt och att den överenskommelsen inte sammanfaller med denenskilde medlemmens uppfattning. Del kan dä vara skäligt atl den enskilde lagliga rätten alt få detta prövat inför domstol. Dit hörnaturligtvis också det förhällandet, som lidigare nämnts här, atl del finnsarbetsplatser där del tyvärr ännu inle finns några fackliga organisationer. Härläggs alltså den exklusiva bestämmanderätten om två respektive direkt iarbeisköparnas händer, och det kan inte vara önskvärt från arbetarhåll. Frågornasom rör ledighetens förläggning har vi lagit upp i reservationen 3, sominnebär ändrad lagtext i 5 och 6 ij!;. Jag vill därför, herr talman, yrkabifall lill den reservationen. ; i lagförslaget stadgas att arbetare som avbryter utbildning har rätt attåtergå till arbetet. Det finns dock en skrivning som ger arbelsköparna rättatt i tvä veckor utestänga arbetare som anmält återgång till arbetet.Vänsterpartiet kommunisterna har inte accepterat etl sådant förfarande. Vi hardärför föreslagit en ändring i lagtexten som innebär att om studierna avbrytsav anledning som den anställde inte rår över eller av annan anledning som kananses skälig, skall han eller hon ha rätt att återgå till arbetet.Det kan ju inte vara riktigt alt den anställde skall gå miste om tvä veckorsinkomst bara därför alt han eller hon har tvingats eller på annat sätt inte råröver förhållandena att avbryta sin utbildning. Utskotlsmajoriteten har härmotiverat sitt avslag på vårt motionsyrkande med atl det skulle ges störreotrygghet ät dem som anställts eller anlitats som vikarie eller ersättare fördem som fått ledighet för studier. Vihar ansett det naturligt att en vikarie eller ersättare skall åtnjutaanställningstrygghet i den utsträckning som lagen om anställningsskydd ger. Omdel skulle uppstå merkostnader eller andra svårigheter i samband med alt ge denvikarierande ell skydd som enligt vår mening skall utgå, får arbetsköparennaturligtvis stå för den merkostnaden. Det är således vår bestämda uppfattningatt om vårt motionsyrkande skulle tillgodoses skall ingen vikarierande drabbasnegativt av detta. Detkan härvidlag naturligtvis inie röra sig om några större kostnader. Man kanförutsätta att det endast i undantagsfall blir så, att utbildningen avbryts.Har någon begärt ledighet för utbildning, är det därför atl det finns ett behovav och ett siarkt intresse för utbildningen. Påbörjade studier kommer därförytterst sällan att avbrytas. Skulle det mot förmodan förekomma alt någonenstaka person av rent okynne avbryter studierna eller utbildningen, skallenligt vårt förslag regeln träda in, och dä har man således ettskydd där. Medhänvisning till vad som har anförts i moiionen på denna punkt och vad jag nuhar anfört yrkar jag bifall till reservationen 5. Vi har också i vår moiion tagit upp frågan om rätts-förfarandet. Tvisterpå det området - liksom på alla andra områden inom arbetslivet - skall i defiesta fall handläggas av arbetsdomstolen. Här föreligger en stor risk attefter det att arbetsdomstolen har avkunnat domar om tolkning av lagen eller avkollektivavtal som trätt i lagens ställe en stark rättspraxis spikas och altfackföreningarnas tolkningsföreträde i takt med det ökade antalet AD-domarundan för undan urholkas. Vihar vid detta lillfäile inle ställt något särskilt yrkande på den punkten. Detär dock skäl i att vara uppmärksam härpå. Skulle del visa sig alt våra farhågorbesannas har vi för avsikt att återkomma med konkreta förslag vid senaretillfälle. Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Utbildning är ett nyckelord på dagens arbetsmarknad. Del gäller i höggrad för ungdomar på vilkas utbildning samhället satsat stora resurser. Delgäller emellertid också en äldre generation medborgare som varit med och byggtupp del samhälle som vi har men som själva ofta fält ganska summariskutbildning i ungdomen. Vi har under uppbyggnad ett vuxenutbildningssyslem somännu inte funnit sin slutliga form. Behovet av ökad satsning på vuxenutbildningär dock odiskutabelt. Samhällets intresse för vuxenutbildning belyses av en radbetänkanden som olika utredningar har presterat det senaste halvåret.Utredningar med rebusarlade namn som SVUX, FÖVUX och KAMU har lagt fram förslagom utbildning och studiesocialt stöd till olika typer av vuxenutbildning. Denproposition som vi behandlar kompletterar de övriga förslag som har lagtsfram. Propositionen har inte något långvarigt utredningsarbete bakom sig. Denhar med berömvärd snabbhet arbetats fram i kanslihuset. I februari 1973begärde LO och TCO att regeringen skulle utarbeta förslag till lag om rätttill ledighet för studier för arbetstagarna, och moiioner om en utredningväcktes . Men 197t förelåg en PM i ämnet, och har vipropositionen. Detförslag vi behandlar är alltså bara en av de reformer som är nödvändigaför alt lösa vuxenutbildningsfrågorna. Undervisningens organisation studiesociala frågor kommer att behandlas i ett senaresammanhang. Likväl är propositionen en viktig milstolpe i den modernaarbetsrältsliga lagstiftning som vi häller pä att skapa. De anställda fär - medbibehållen anställningstrygghet - laglig rätt till ledighet för utbildning.Utbildningen kan gälla kortare kurser, t. ex. i något fackligt ämne, eller meraomfattande studier som sträcker sig över fiera år. Någon begränsning i fråga omutbildningens art eller längd finns inle i lagförslaget. Detta är en viktigprincip om lagstiftningen skall kunna bli etl effektivt instrument förexempelvis kompletterande utbildning av lägutbildade, utbildning för alt mötastrukturomvandlingen inom näringslivet eller allmänna krav på ökat kunnande påmorgondagens arbetsmarknad. Omsättningen av kunskaperna kommer att snabbt ökaoch vi kommer sannolikt i framliden alt leva i ett samhälle med krav pä Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning återkommande utbildning.Vi skatt ha klart för oss att en välutbildad arbetskraft är den viktigastenationalekonomiska tillgången för vårt tand. Enannan vikiig princip i den lag som vi nu skall fatta beslut om är det storainflytandet för facktiga organisationer. Dessa ges tolkningsföreträdebeträffande tagens regler. Därutöver fär lokal facklig organisationbestämmanderätten beträffande ledighetens förläggning, sedan en arbetsgivareinte har velat lägga ut ledigheten efter del attledigheten begärdes. Om det gäller korllidsledighet eller facklig utbildningfår facket bestämmanderätt . Som vi ser innebär detta en inskränkningav S 32 i SAF:s stadga. Man hoppas väl att i och med den utredningsom nu aviserats inom etl par år skall kunna la klar ställning för ettavskaffande av det som fortfarande finns kvar av § 32. Entredje viktig princip i propositionen är atl lagen är dispositiv och alltså kananpassas genom avtal till skilda förhållanden pä arbetsmarknaden. Degrundläggande reglerna är dock tvingande. Genom att sludieledigheten ärlagfäst kommer den atl omfatta hela arbetsmarknaden, den privata såväl som denoffentliga sektorn - kollekiivavtalsreglerade och icke kollekiivavtalsregleradearbetsplatser. Utskotiet har godtagitpropositionen i dess helhet, och det har skett med en stor majoritet. Pä enpunkt har vi föreslagit en mindre justering med hänsyn lill samordningen medanställningsskyddslagarnas regler. Om en arbetalagare av någon anledning villavsluta en påbörjad utbildning, skall han enligl lagen ha rätt alt gä tillbakatill sitt arbete. Om det inte gäller en helt kortvarig utbildning, skall handock förvarna arbetsgivaren i förväg, för atl arbetsgivaren i sin lurskall kunna ge en eventuell vikarie viss omslällningsiid. För vikariat som ärlängre än etl år har emellertid en vikarie som inte får vikariat förlängtenligt lagen om anställningstrygghet rätt att bli förvarnad minst en månad iförväg. Med hänsyn härtill har ulskoltet ansett det befogat med en regel om enmånads förvarningslid för den som varit studieledig mer än ett är och somönskar avbryta utbildningen. Vi föreslär alltså denna justering i lagen. Vilycker att della är fullt naturligt. Jag vill direkt till sägaatl man, om man haft ledigt , bör kunna säga till en månad iförväg om man vill återgå i tjänst. Samma problem kan för övrigt uppstå vidlängre lids ledighet av annan anledning, t. ex. för värnpliktstjänstgöringetter barnsbörd. Utskottet förutsätter att regeringen tänker på detta problem idet löpande uppföljningsarbetet beträffande t rygghetstagsiift ningen. Detjag nu sagt innebär också alt utskottels majoritet går mot den linje som herrHallgren förfäktat i reservationen 5 och från denna talarstol. Det kanvisserligen finnas fullgoda skäl för en arbetstagare att avbryta sin utbildning- men trots det bör man kunna kräva alt han meddelar avbrottet eller,som jag förut sagt, när det gäller siudieledighet längre lid än ett är en månadi förväg. Delta krav är berättigat både med hänsyn lill attvikarier bör underrättas och alt man på arbetsplatsen kan behöva föreventuella omdispositioner. Jagskall helt kort beröra övriga reservationer som fogats till betänkandet. Reservationerna1, 4 och 6 grundar sig huvudsakligen på en motion av , som denneockså talade för i sitt anförande. Syftet med motionen är alt urholkaeffekterna av lagstiftningen. föreslår regler som pä olika sätt ipraktiken skulle beskära arbetstagarnas möjligheter till ledighet för studier.Nu skall det sägas att dock inle fullföljer motionen i mer än treav de sju punkter som där uppställts. talade i sitt anförandemest om de små och de medelstora företagen och om lagens dispositivitel. Idessa avseenden föreligger inga som helst reservationer, varför jag känner miglitet osäker hur jag skall kommentera hans agerande. Tydligen har hans partivänner ändå accepterat att inga ändringar görs i dessa avseenden. Ireservationen I begär herrar och en strängare regelbeträffande arbetstagarens anknytning till arbetsplatsen för att rätt lillledighet skall föreligga. Enligt propositionen skall sex månaders anställningi ett sträck vara tillräcklig. Reservanterna vill bestämma tiden till . Utskottethar inle funnit skäl till denna ändring. Tidsgränsen i slu-dieledigheislagen ärbestämd på samma sätt som i anställningsskyddslagen, och Ulskoltet anser altsex månaders anställning bör vara nog för alt man skall komma in under lagarna.En annan sak är det om en anställd verkligen får ledigt efter sä kortanställningstid. Del får vägas mot bl. a. ledighetskrav från andra anställda,och därvid har de fackliga organisationerna ett stort inflytande. Enannan regel som tog upp är förturen för facklig utbildning närdet gäller atl avgöra vem som av flera sökande skall fä ledigt, om det inlefinns utrymme för ledighet för alla . Jag tror inte atl defackliga organisationerna kommer att trampa de lag-utbildade på tårna, vilketantyds i reservationen 4 av herrar och . Tvärtom kommerfacket säkert atl efter förmåga verka för att de som i sin ungdom inte fickchansen till längre utbildning skall få möjlighet att kompensera detta. Detfinns inget fog för att tro atl fackföreningarna skall missbruka regeln omförtur för facklig utbildning. Det är dock berättigat alt trots allt ha ensådan regel, efiersom lagen ger principiell rätt till ledighet för varje slagav utbildning. Generellt sett bör det därför finnas möjlighet att prioriteraden fackliga utbildningen. Isamband med alt vi stiftar dessa lagar för vi in fackföreningarnas ansvar påolika områden, t. ex. när det gäller arbetarskyddet, trygghetslagarna,demokratilagarna m. m. Det är nödvändigt, , att ha välutbildadefackliga förtroendemän och ge facklig utbildning även ål dem som inte harförtroendeuppdrag men som kan bli morgon- Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Närdet gäller reglerna om ledighetens förläggning har inte vidhållityrkandet i sin motion. Det beror kanske på att han har haft möjlighet att hängapå en folkpariireservation, som i grunden är mer arbeisgivarvänlig än herrNordgrens motionsyrkande. Propositionensförslag innebär alt om parterna inle kan komma överens om förläggning avledighetslid bestämmer arbetsgivaren och den lokalafackliga organisationen därefter. Vad och nu vill äratt låta arbetsgivarna behälla sin bestämmanderätt men ta ifrån fackföreningarnaderas beslutanderätt. Den skulle reduceras lill ett slags tolkningsföreträde.Arbetsgivarens beslutanderätt skall alltså enligt reservanterna inte rubbas,men arbetsgivaren skall kunna gå till domstol för att fåfackets beslut prövat. Också där finns en skillnad mellan motionen ochreservationen, för i reservationen krävs atl också arbetsgivaren skall kunna gålill domstol . Om detta är belysande för hur man i framtideni andra sammanhang kommer all se på infiytandefrågorna och balansen mellanarbetsgivare och arbetstagare, finns del anledning lill betänksam-hei. HerrEkinge sade alt det är naturligt att facket får ett avgörande infiytande påledighetens förläggning. Men denna rätt vill er reservation ta ifrån fackföreningarna.Ni litar mer på domstolarna än på fackföreningarna. Det finns ett ord somkanske inle är det bästa, men talar så ofta om"närdemokrati" och för ut det ordet i sin propaganda. I deltasammanhang säger ni att den lokala fackliga organisationen, som jag anser varaett led i närdemokralin, inte skall fä bestämma ulan det skall en domstol göra.Folkpartiet bör tala tyst om närdemokrali och företagsdemokrati efter dennareservation. Närdel gäller vpk:s reservation beträffande ledighetens förläggning vill jag baragöra den refiexionen alt även vpk vill införa en möjlighet att koppla pådomstolarna . Även vpk;s förslag innebär på delta sätlatt fackföreningarnas bestämmanderätt beskärs i frågan om utläggning av ledigheten.Jag kan inte heller underlåta alt peka på del inkonsekvenla i vpk:sställningstagande, vilket också kom fram i anförande när han logupp arbetsdomstolens agerande. Men tror ju mera påarbetsdomstolen än på fackföreningen när del gäller alt lägga ut ledigheten.Herr vill att man skall gå tillarbetsdomstolen, och det måste innebära en övertro på arbetsdomstolensbedömningar och etl förnekande av fackföreningens. HerrHallgren tycker alt det inte behövs någon förvarning när det är fråga omfackliga studier. Det har kanske inträffat alt en person blivitsnabbinkallad till fackliga studier, men jag tycker att det är viktigt att fråndenna talarstol citera vad som slår i 5 ij: "I fråga om ledighet somsammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka fordras samtycke som avses i förstastycket sä snart den frist arbetsgivaren önskar är längre än tväveckor." Vems samtycke är del fråga om? Jo, del är fackföreningarnas.Vidare heler det: "Delsamma gäller beträffande ledighet som avses i 3 §andra stycket." Och i 3 § står följande; "Arbetstagare som villdellaga i utbildning, vilken lill väsentlig del avser fackliga eller medfacklig verksamhet sammanhängande frågor, har rätt lill ledighet även om hanej har uppnått den anställningstid som har föreskrivits i första stycket. "I det sammanhanget kommer också in lagen om facklig förtroendeman. Tillsist några ord om lagstiftningens ikraftträdande. Man kan väl säga all det ioch för sig hade varit bättre om litet fäll förflyta föreikraftträdandet. Å andra sidan synes del knappast vara till nackdel atl låtalagen träda i kraft . När det gäller anspråk på ledighet av betydandelängd bestämmer arbetsgivaren , och det bör vara möjligtatl komplettera lagen med erforderligakollektivavtal. Mot bakgrund av den välvilja som från arbetsgivarnas sidadeklarerats i fråga om studieledighet och som bl. a. lagit sig uttryck i ettcirkulär till deltagarna i bör del vara möjligtatt lösa uppkomna tvistefrågor på etl praktiskt sätl som gynnar dearbetstagare som vill fortbilda sig. Med detta yrkar jag bifall till utskoitets hemställan och avslag päsamtliga reservationer.