prot · FX09143 · 1974-12-31 00:00:00 — Jordägaravgäldeninnebär att markägaren skall ha möjlighet att erhålla en ersättning med någonprocent av värdet på av exploatören uttagen torv och lera. Det är på denpunkten som vi från och har avgivit en reservation för attsådan ersättning skall kunna ulgå. Man måste räkna med att dessa mineraler - omnu verkligen torv och lera kan kallas så - tillhör maijordslagret, varför någongruvbrytning för dessa fyndigheter på samma sätt som för vanliga mineralerknappast kan förekomma. Närvi nu vill att jordägaravgälden skall gälla för s. k. klinkrande leror och torvinnebär del alt vi godtar vad som i propositionen 146 anges skallgälla för olja, gas, salt, alunskiffer, stenkol, uran och eventuellt andranärliggande mineralarler. För tydlighetens skull vill jag nämna att deklinkrande lerorna är sådana leror som vid en viss värme bildar en seg materiamed en konsistens som är särskilt lämpad för tillverkning av kakelvaror förväggar och golv, en tillverkning som i huvudsak förekommer i . Fleraremissinstanser, t. ex. hovrätten över och , iÖrebro m. fi., har gått på samma linje som vi reservanter och förordat attjordägaravgälden skall vara kvar för torv och lera. Mananger också att ägare av dagbrott med högklassiga leror skulle få en sämreersättning än markägare med mindre högklassiga leror som till fullo kanutnyttja lerornas ekonomiska värde. Jag ber att fä yrka bifall lill den vid det nu behandlade betänkandetfogade reservationen 4 av mig m. f\. Lagom vissa mineralfyndigheter, m. m. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): Näringsulskonets betänkande nr 59 behandlar förslag till lag om vissamineralfyndigheter. Vpk har i anledning av proposilionen motionerat om avslagmed en rätt utförlig motivering. Utskotiet beskriver motionens innehåll ganskakorrekt, men motiveringen för avslag är minst sagt torftig. Iskrivningen säger utskottet: "Den föreslagna lagen borde från motionärernasutgångspunkt i vart fall vara att föredra framför den nuvarande lagstiftningenpå området." Ja, den bedömningen kan jag kanske vara överens med utskottetom. Men man kan ju inte vara nöjd med en snigels långsamma takt om man kräveravgörande steg framåt. Vad är det nu dettahandlar om? Huvudinnehålleti regeringens proposition är att man slår ihop sienkolslagen och uranlagen ochföreslår smärre ändringar i lagen om kon-linentalsockeln och gruvlagen.Utskottet säger att minerallagsförslaget har "på olika sättanpassats" till den nya gruvlag som trätt i kraft . Dethade varit rikligare att skriva att den "i allt väsentligt" haranpassats till den nya gruvlagen. Vänsterpartietkommunisierna ställde sig kritiskt till den nya gruvlagen och yrkade avslagdärpå. Vi gjorde det därför att lagförslaget inte innehöll något principielltnytt. Nya gruvlagen är en kompromissprodukt som visserligen i någon mänförstärker samhällets inflytande, dock utan att väsentligt beskära del enskildakapitalets möjligheter på området. Detsammaär fattet med förslaget till ny mineraltag som läggs fram. Vi noterar ävendär att staten i viss mån får möjlighet att förstärka sin ställning påmineralutvinningens område, men det enskilda kapitalets Lag om vissa mineralfyndigheter, m. m. rätt atl stå under sigviktiga mineralfyndigheter och att exploatera och göra sig rikt på dessakvarstår. Utskottetsäger, som tidigare nämnts, att vi motionärer borde föredra den lagstiftningsom föreslås i jämförelse med den nu gällande. Därmed syftar man, såvitt jagkan förstå, på användandet av koncessionssystemet. Men betydelsen därav skattkanske inte överdrivas, i vart fatt inte så länge den btandekonomiska filosofindominerar regeringspartiets tänkande. Det klariäggs bl. a. i ett förklarandeavsnitt i propositionen på s. 19 och 20: "Stenkotslagen och uranlagenbygger titt skillnad från gruvlagen på koncessionssystemet. Delta leder i sinnuvarande gestaltning sitt ursprung frän den under tidproklamerade grundsatsen att alla gruvor skutte stå lill nationens förfogande iden meningen att de inte fick drivas utan nationens samtycke. Medan inmutningssystemetsedan gammalt ansetts äga det företrädet framför koncessionssystemet att detinnebär en stark stimulans till eftersökande och undersökning av nyamalmfyndigheter, har den viktigaste fördelen med koncessionssystemet ansettsvara atl det möjliggör en bättre kontroll från det allmännas sida överutnyttjandet av mineraltillgångarna. Utredningen påpekar alt den praktiskabetydelsen av dessa system för gruvrätlens utformning inte bör överdrivas,eftersom särskilda regler kan minska det diskretionära inslaget i ettkoncessionssystem och öka det allmännas infiytande i ett inmutningssystem såall skillnaderna i fråga om systemens verkningar i olika hänseendenutjämnas." Detär så det ligger lill. Visserligen innebär koncessionssystemet att frågan omkoncession, dvs. rätten all undersöka och exploatera fyndighet, skall prövas avregeringen, men rätlen för enskilda kapitalägare kvarstår. Skillnaden isynsättet är alltså, kort uttryckt, alt vpk anser att vårt lands viktigastenaturtillgångar skall ligga i samhällets händer och inle kunna utnyttjas avenskilda profitörer. Jag anser det ganska betänkligt när man inte i en nylagstiftning fastställer samhällets obeskurna rätt då det gäller ägande ochutnyttjande av så viktiga naturtillgångar som ligger inom ramen förminerallagen. Sådana naturtillgångar är stenkol, olja, gas, salt, alunskiffer,uran, torium m. m. Det är ämnen som inte minst mot bakgrund av den nuvarandeenergipolitiska debatten mätte betraktas som så viktiga alt det borde varasjälvklart att det privata kapitalet skall hällas utanför. Såblir nu tyvärr icke fallet, och det är atl beklaga. Här handlar det ommineraler vilkas betydelse för folkhushållei kan bli långt större än i dag.Ingen vet till fullo vad som döljer sig inom vårt tands gränser. Vihar en livlig debatt om den framtida energiförsörjningen. Del är sannolikt attkärnkraften i en framlid kan komma att spela en betydande roll för vårt landskraftproduktion, men då kommer man att behöva uran. Ibetänkandet (SOU 1970:45) Gruvrättstig speciallagstiftning understryks viktenav att den som utför ett omfattande och dyrbart undersökningsarbetebeträffande uranfyndigheler måste kunna räkna med all också få tillgodogöra sigde fyndigheter som påträffas vid undersökningsarbetet. Uiredningen var överensom detta och ansåg del påkallat att lagstiftningen åtminstone öppnar möjlighetall vid behov förena under-sökningsiillständ med rätt för innehavaren att undervissa förutsättningar erhålla även bearbetningskoncession. Justdessa enskilda intressenters rätt all utnyttja uranfyndigheler tillgodoses idet nya lagförslaget. Detkan då sägas all uran har ansetts så viktigt att rätten att förvärva och tabefattning därmed regleras av särskilda bestämmelser i atomenergilagen, men ocksåden har dörrarna öppna för storfinansens exploa-teringsmöjligheler. Denfastställer all man måste begära tillstånd för all förvärva, inneha, överiåla,bearbeta eller pä annat sätl ta befattning med uran, plutonium eller annat ämnesom används som kärnbränsle. Menbrytning av uranmalm kräver inget tillstånd enligt atomenergilagen! Och ivilket fall som helst har enskilda exploatörer laglig rätt att begära tillståndför tillgångarnas utnyttjande. Hurmyckel uran det finns i vårt land vel ingen. Man vet alt det finns uran vidBillingen och i Tåsjöområdet i västra . Därutöver har man funnitmycket lovande uranfyndigheler i Arjeplog-Arvidsjaurområdet. Man har fått uppprover med över I procents uranhall. När man vet att de fyndigheter som nubryts i - och som bryts med mycket stor ekonomisk framgång - grovt räknathåller , måste ju det uran man har funnit i Norrbollen betecknas somhögst intressant. Här borde samhället sälta in mycket stora insatser, dels föratt snabbt klariägga fyndigheternas omfattning, dels för att kunna komma framtill gruvbrytning i en bygd som skriker efter nya jobb. Detsenare var sagt som en liten utvikning från ämnet men yttrat för att betonavikten av samhällets insatser på ett väsentligt område. Ingen vel som sagt hurmyckel uran som finns inom vårt lands gränser, men nog förefaller det migmärkligt att man, när man skriver en ny minerallag, inte gör den vattentät ursamhällets synpunkt. Lagentäcker in samtliga mineraler av betydelse - jag skall inte gå in på närmaredetaljer. tar man in exempelvis torviäkt i den lagliga regleringen. Det ärnaturligtvis bra all så sker, inte minst mot bakgrund av att också torven kankomma atl spela en betydligt slörre roll än . Mångamenar nu att torven kan bli ett betydelsefullt alternativ för vårenergiförsörjning, och även om jag personligen inte vill ägna mig åt någonövertro på den punkten, står det klart att torveldade värmekraftverk ärnågonting som är på gång. De kan få betydelsefulla effekter, och ävenmarginella effekter är av värde. Dä är det viktigt -och detta lycker jag ärnågonting som är bra i den här propositionen - att man tänker pånaturvårdsaspekten. Att fiå myrarna i ohämmad omfattning för att komma övertorv kan heller inte få ske, och är torviäkt inte regleradgenom några särskilt distinkta bestämmelser. På den punkten är lagförslagetutan tvivel ett steg framåt. Att koncession för torviäkt måste beviljas kaninte innebära annal än att Lagom vissa mineralfyndigheter, m. m. Lag om vissa mineralfyndigheter, m. m. vid beviljande avkoncession skall naturvårdsintressena mycket noga tillgodoses. Det finnsfredade områden där torviäkt inle får äga rum, oavsett hur god och lockandeförekomsten än kan te sig. Vihar slutligen i motionen framfört kritik mot att inteberetts tillfälle att yttra sig som remissinstans. Del är principielltfelaktigt, eftersom den exploatering som här kan komma i fråga berör områdensom är känsliga ur rennäringssynpunkl. Utskottetbemöter inte den kritiken utan hänvisar bara till alt departementschefenunderstryker alt förelagets inverkan på motstående intressen är en viktigomständighet all beakta vid den lämplighetsprövning som sker i varje enskiltfatt. Detär gott och väl, men del är ju vad som sker sedan lagen är ett faktum. Blir mananlitad som remissinstans, har man möjlighet alt påverka ett ärende innan ettlagförslag läggs fram och beslutet tas, och det är ju något helt annat. Det ärett oskick atl i ftägor som berör samernas intressen gå förbi derasriksorganisation. Jag hoppas verkligen att man i fortsättningen i sådanasammanhang som har beröring med deras näring också kommer ihåg att måste vara en självklar remissinstans. Jag vill sammanfatta sähär; Dennya minerallagen är liksom den nya gruvlagen en kompromiss-produkt som i vissmån stärker samhällets infiytande men trots detta lämnar stora möjligheter förenskilt kapital och storfinans att exploatera viktiga naturtillgångar i vårtland. Vihävdar att det principiellt riktiga måste vara att ägande och exploatering av landetsnaturtillgångar skall ligga i samhällets händer och underordnas samhälletsintressen. När nya lagar utformas bör detta vara den principiella grundvalenför lagförslagen. Så är tyvärr icke fallet, och mot den bakgrunden ber jag aufå yrka bifall till reservationen I av i . När förslaget titt en ny gruvlag lades fram , motionerade vifrån moderat håll om vissa ändringar. Ändringarna motiverades med bådeprincipiella och praktiska skäl. Inför det lagförslag om vissamineralfyndigheter som kammaren har att ta ställning till har viåterkommit med liknande påpekanden. Några av dem skall jag be att fåkommentera. Vifinner del felaktigt atl koncession skall krävas för takt av vissa leror och avtorv för energiändamål. Vi finner det också oriktigt att avskaffa den s. k.jordägaravgälden, som enligt nu gällande rätt utgår till ägare avnyttigheterna. Motioneninnebär att jordägare - och det rör sig ofta om små sådana - bara skall fåersättning för intrång men inte för att man lar bort nytligheter, vilketjordägaravgälden skulle kompensera. I sammanhanget bör manbetänka atl leror och torv - till skillnad från minerat som hämtasfram genom gruvdrift - i vanliga fall är välkända och lättåtkomliga tillgångar.Som sädana har de säkert beaktats när fastigheten värderats itaxeringssammanhang och vid köp och försäljning. Det är kanske bara brist påkapital som har gjort all fastighetsägaren inte själv nyttiggjortfyndigheterna. Det är då inte rimligt alt plötsligt beröva jordägaren deninkomstmöjlighet som nuvarande lagstiftning tillförsäkrar honom. Delär glädjande att vår motion riklat och uppmärksamhet påpropositionens brister, så att dessa partier anslutit sig lill värt krav på attmarkägare - med vissa maximeringsregler - skall vara berättigad till årligavgäld från den som innehar bearbetningskoncession, i varje fall för deaktuella lerorna och för lorven. Oriktigtler del sig också för oss moderater alt del skall vara expropriationslagen somskall accepteras som värderingsinstrument när ersättning för intrång skallberäknas. Vi anser att ersättning skall avse fulla markvärdet. Jagber, herr lalman, att mot denna bakgrund få yrka bifall till reservationerna2, 3 och 5. Lagom vissa mineralfyndigheter, m. m. i (s); Det lagförslag vi nu står i begrepp att besluta om enligt propositionen1974:146 avses, som framgår av utskottsbetänkandet, ersätta stenkotslagen ochuranlagen, och det grundar sig liksom dessa pä det s. k. koncessionssystemet. Lagförslagetöverensstämmer i sina huvuddrag i sak med gruvrätts-utredningens förslag ibetänkandet Gruvrättslig speciallagstiftning. Tillgrund för koncessionssyslemet ligger enligt förslaget principen attkoncessionsmyndighelen från fall till fall har alt fritt pröva om sökanden frånallmän synpunkt kan anses lämplig att ulföra den undersökning eller bearbetningsom han begär koncession för. Lagförslagetomfattar i huvudsak de mineraliska ämnen - som också här har nämnts tidigare - vilkanu regleras av lagen angående stenkols-fyndigheter m. m. och uranlagen, dvs.stenkol, salt, olja, gas, alunskiffer, uran och torium. En viss utvidgning skerdock av de koncessionspliktiga ämnena. Enligt förslagel skall sålundakoncession kunna ges för eldfasta och klinkrande leror. Sådana leror hartidigare kunnat utvinnas enligl koncessionslagsliftningen endast som biprodukti samband med koncession för stenkol. Vidareföreslås att koncession skall krävas för torviäkt för energiändamål. Iminerallagsförslaget har de grundläggande reglerna för de olika mineraliskaämnena gjorts enhetliga. innebär särskilt i fråga om äldre regler istenkolslagen en modernisering och anpassning lill nyare förhållanden. Förslagetinnebär också ökade möjligheter all tillgodose allmänna intressen genomkoncessionsvillkor av olika slag. 14 protokoll 1974. Lagom vissa mineralfyndigheter, m. m. liksom varaunderkastade den prövning av verksamheten som kan krävas enligtmiljöskyddslagen, naturvårdslagen och annan offentlig lagstiftning rörandeanvändningen av mark och vatten. Koncessionsomrädebestäms efter vad som är lämpligt med hänsyn till fyndigheten,ändamålet medkoncessionen och övriga omständigheter. Koncessionen skall meddelas för visstid. Med koncession följer ensamrätt att inom koncessionsområdet bedriva sådanverksamhet som avses med koncessionen. Detta hindrar dock icke att staten gesrätt atl delta i verksamheten. Denföreslagna lagen har i motsats till stenkolslagen och uranlagen karaktär avramlagstiftning. Närmare detaljer om exempelvis ansökningsförfarandet avsesbli reglerade i den lillämpningskungörelsé som kommer att utfärdas. Minerallagsförslagethar i stor utsträckning anpassats - som tidigare nämnts - till den nya gruvlagsom trätt i kraft . Deltainnebär i förhållande titt gällande rätt bl. a. att reglerna om ersättning förskada och intrång anknutits till motsvarande regler i expropriationslagen ochatt fastighetsägarnas rätt till s. k. jordägaravgäld slopats. Vidarehar reglerna om s. k. fredade områden, där arbete endast får ske eftersärskilda dispenser, anpassats till gruvlagens bestämmelser ominmutningshinder. Minerallagenföresläs träda i kraft . Den nya lagen avses i princip ocksåbli tillämplig pä äldre rättigheter till undersökning och bearbetning avifrågavarande mineraliska ämnen. Medanledning av propositionen har väckts tvä motioner, den ena av vpk-ledamöteroch den andra av . Båda motionerna ger uttryck för principiellauppfattningar som tidigare framförts vid antagandet av gruvlagen. Moiionen1953 från vpk kräver pä nytt alt mineraltillgångarna skall överföras isamhällets ägo och exploateras i samhällelig regi. Samhället bör bestämma överalla resurser för energiförsörjningen, menar motionärerna. Man föreslår atlriksdagen skall avvisa förslaget i proposilionen och begär ny proposition iämnet baserad på moiionens principer. hävdas alt samernas intressenförbisetls vid utarbetandet av propositionen. Somframgår av ulskottsbetänkandet har utskottsmajoriteten ingenting att erinra mothuvudlinjerna i proposilionen. Förslaget lill minerallag lar ju särskilt siktepå att staten skall tillförsäkras infiytande över hur mineralfyndigheternautnyttjas och möjlighet att direkt delta i den kon-cessionerade verksamheten.Som vi bedömer det - och det har också givit uttryck ät - bordeden föreslagna lagen vara alt föredra av motionärerna framför nuvarandelagstiftning pä området. Vadgäller samernas intressen hänvisar utskottet till departementschefensuttalanden \ proposilionen. Varje ärende prövas noga, varför samernasintressen väl bevakas. Detta leder utskottsmajoriteien till att av- styrka motionen 1953 ochreservationen 1. Motionen1954 av tar först upp koncessionsrätten för klinkrande ocheldfasta leror jämte torv. Motionären ställer sig avvisande till atl leror ochtorv förs in under koncessionssyslemet och yrkar avslag på propositionen idenna del. sida vill vi i likhet med departemenischefen hävda alt den föreslagnautvidgningen är bärande. Koncessionsplikien för eldfasta och klinkrande lerorbidrar till att trygga den keramiska industrins råvaruförsörjning, ochnäringslivsorganisationerna har förordat denna till-lämpning. Vadgäller torviäktsverksamheten är vi alla medvetna om det intresse som torven fått i energisammanhang. Som framgår av utskottsskrivningen är majoritetenenig om att tillstyrka propositionen såvitt gäller den vidgade tillämpningenav koncessionssystemet. Här fär ju ändå samhället möjligheter att styra bl. a.takten av bränntorv i syfte att reducera skadeverkningarna från naturvårds-och miljösynpunkt. Motionärensförslag alt avvisa minerallagens 27 § avseende ersättning till fastighetsägare- vilket även följs upp i reservationen 3 med en ändrad lydelse - finnerutskotiet icke riktigt. Vi utgår från alt ersättningsreglerna bör varalikartade i gruvlagen och i minerallagen och avstyrker därför motionsyrkandetoch reservationerna 2 och 3, i den mån de inte sammanfaller med utskottetsyrkanden. Imotionen 1954yrkas vidare att jordägaravgäld i enlighet med gällandebestämmelser i stenkolslagen och uranlagen skall bibehållas "då brytningsker av inmutningsbara ". I reservationen 5 uppföljs motionärernasförslag, och i reservationen 4 föreslås att jordägaravgäld bör erläggas ifråga om leror och torv. Propositionensförslag att bestämmelserna om avgäld skall slopas beträffande alla demineraliska ämnen som omfattas av förslaget i minerallagen delas avutskotlsmajoriteten, och jag yrkar avslag på såväl motionen som reservationerna4 och 5 i de delar dessa icke sammanfaller med utskottets förslag. Iövrigt föranleder förslaget till minerallag inga kommentarer från utskotismajoritetenssida. Inleheller har utskottet någonting att erinra mot förslaget till lag om ändring ilagen om kontinentalsockeln. Förslagettill lag om ändring i gruvlagen bör enligt utskottets uppfattning kompletterasmed en redaktionell ändring i 4 kap. 8 §, föranledd av den i förslaget upptagnaändringen i 4 kap. 30 §. Utskottet framlägger i Bilaga 1 ett med hänsyn härtillreviderat lagförslag. Jag hemställer om bifall lill utskottels hemställan i punkterna 1, 2,3, 4 och 5 saml avslag på motionerna 1953 och 1954 samt på reservationerna 1,2, 3, 4 och 5 i utskottets betänkande nr 59 i de delar dessa icke sammanfallermed utskottets yrkande. Lagom vissa mineralfyndigheter, m. m. Lagom vissa mineralfyndigheter, m. m. (vpk): i tyckte atl det var överfiödigt att nämnasamerna, men faktum är - och del har man heller inte bestridit - att samernainte fanns med bland de uppräknade remissinstanserna. Men nog vore det vätnaturligt och riktigt att de i de frågor där deras intressen obestridligenberörs fick tillfälle alt yttra sig innan en ny tag blir ett faktum. noterade också att jag erkände att den nya lagen är atl föredraframför den gamla, men jag har redan sagl - och det vill jag gärna upprepa -att man inte gärna kan vara nöjd med en snigels långsamma gång om man kräveretl rejält sleg framåt. Den föreslagna lagen stärker i viss mån samhälletsinflytande eller - rättare sagt - ger samhället ökade möjligheter att säga nejlill begäran om utnyttjande av mineralfyndigheter. Men eftersom det här handlarom regeringens rätt att säga nej till begäran om koncession - observera atl detinte handlar om någonting mer - blir det fortfarande en högst subjektivbedömning när det skall kunna ske. Syftetmed värt avslagsyrkande var att få fram ett nytt förslag som hell enkeltfastställer all samhället skall ha en obeskuren rätt atl äga och exploateravårt lands viktiga naturtillgångar. Något sådant garanteras ju inte genom denföreslagna lagen. Sedan får man tala hur mycket som helst om att man förstärkersamhällets inflytande. Om man nu också är överens om all syftet med lagen börvara all stärka samhällets inflytande på dessa områden måste jag fråga migvarför man inte tar det återstående steget och lagstiftar på etl sådant sättalt samhällets obeskurna rätt garanteras. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskonets hemställan i betänkandet nr 59punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr t av i . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskoitets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller näringsulskonets hemställan i betänkandet nr 59punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrRegnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoilets hemställan i betänkandet nr59 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Lagom vissa mineralfyndigheter, m. m. Propositionergavs på bifall till l:o) utskoitets hemställan, 2:o) reservationen nr 4 avherr i Glömminge m. fl.