prot · FX0991 · 1974-12-31 00:00:00 — Vad beträffar malmleveranserna kommer man inomStatsföretagsgruppen att välja den kombination av malm från ochKiruna som ger den bästa ekonomin för gruppen som helhet. är det naturligtvisangeläget att man undersöker också andra fyndigheters möjligheter att bU entillgång i den framtida produktionen. Men också i det sammanhanget är det detransportmässiga, tekniska och ekonomiska möjligheterna som måste bildaunderlaget för en bedömning av om en brytning är möjlig, exempelvis iKaunisvaara. Just nu kan man väl våga göra en optimistisk bedömning av dessamöjligheter, även om den i viss utsträckning ligger i framtiden.Transportkostnaderna och de priser man på annat håll kan få för aktuellamalmkvaliteter kommer att vara avgörande för malmleveranserna tiU 80. I motion med anledning av propositionenföreslås att aktier skall bjudas ut till allmänheten och att andra intressenterskall inbjudas att tillsammans med Statsföretag ingå i ett sarskUt bolag.Härigenom skulle man bl. a. tiUföra sakkunskap och erfarenhet från svenskjärnhantering, framhålls det. Jag kan inte finna att detta skulle motivera enannan ägarstruktur. Företaget har tillverkat tackjärn sedan tillkomsten omkring1940 och besitter också genom sin för svenska förhållanden storaämnesproduktion den kunskap på området som är tillgänglig. Erfarenheterna inomsvensk stålindustri kommer det enskilda företaget till godo utan att manfördenskull behöver bedriva verksamheten gemensamt. I motion pekas också på önskvärdheten av attförlägga en stor del av upplåningen till utlandet för att inte överansträngaden svenska kapitalmarknaden. Det är svårt att nu i detalj ange hur upplåningenskall ske, men att en betydande del kommer att utlandsfi-nansieras är alldelesklart. Vi har att bedöma verkligheten sådan den äroch inte sådan som vi önskar att den vore. De som i utredningar ochtidningsledare talar om vad allt man skulle kunna göra för de pengar det härär fråga om har inte i något sammanhang talat om vad som skulle kunna göras,inte anvisat de objekt företag med lönsam produktion som skulle kunnaetableras i stället, för att bereda medborgarna i arbete ochutkomst. Har vi dåförsökt? Jag hävdar att ingen möda har sparats. Finansiering av ett nytt stålverk i Finansiering av ett nytt stålverk i sagts stårlån, bidrag, långtgående subventioner till förfogande, men det har inte varittillräckligt lockande för att påverka läget i sådan omfattning att en rimligsysselsättning kunnat upprätthållas. Tvärtom har vi måst notera en praktiskttaget oavbruten nedgång i antalet i produktionen engagerade, inte minst iNorrbottens län. Ser vi på dagens statistik beträffande arbetslöshet ochsysselsättning i landet finner vi att vi totalt har en relativt god bUd. Antaletlediga platser överstiger antalet anmälda arbetslösa med omkring 24 000. Ivissa delar av landet har vi upp till 10 lediga jobb på varje arbetslös, menNorrbotten har ca 2 1/2 arbetslös på varje ledigt arbete enligt majsiffrorna. Trots allt har de regionalpolitiska ansträngningarna givitpåtagliga resultat i nya företag och i en utbyggd service. Men det måste tillnågot mera avgörande inslag. Vi kan i besluta om högskoleutbyggnad iLuleå, vi kan likaså besluta om utflyttning av institutioner m. m. Men detmåste till något ytterligare inom produktionsområdet som kan ge ett vittnesbördom att vi är fast övertygade om möjligheterna till en lönsam verksamhet förföretag i trots avstånd och andra omständigheter. Samhällets engagemang i den norra landsändan är ytterstangeläget. Man kan fråga sig hur situationen skulle ha tett sig om inte statengenom sina företagsaktiviteter svarat för inemot avindustrisysselsättningen i . Det samhällsekonomiska ansvaret måstestaten, regering och riksdag, ta på sig genom att trygga arbete och utkomst iföretag som vi räknar med är lönsamma. Det är tillfredställande attnotera, att ingen känner det som en belastning att det är ett statligt företagpå vilket vi lägger uppgiften att svara för en produktiv insats och attmedverka tiU lösningen av en viktig regionalpolitisk angelägenhet. Kan man dåinte utreda mer, undersöka ytterligare förutsättningar och möjligheter? Jag harockså inom den statliga företagsamheten mött dem som inför ett flertal störreprojekt har velat skjuta detta framåt i tiden. Betänksamhet och eftertanke ärgoda egenskaper, men de kan leda över till en handlingsförlamning där tid ochmöjligheter rinner förbi och man kommer . Platsen, marknaden är upptagen. Var skulle svensk industri ha stått om man inte hadevågat sig in i den hårda, ofta påfrestande konkurrensen? Ofta legat stegetföre? Vi kan bara ställa oss den frågan. Enligt min bedömning är projektet 80 grundat påen realistisk verklighetssyn. Det bör också ge förutsättningar för ettsamarbete med övrig svensk järn- och stålindustri, varigenom vi kan hävda våraprodukters konkurrensförmåga på den internationella marknaden. Jag tillåter mig att uttala den förhoppningen att beslutetom stålverket blir så enhälligt som det förefaller av utskottsskrivningen ochav den förda debatten. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av herrar Regnéll ochSiegbahn, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar Regnéll och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Regnéll begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 272Nej - 46 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Lövenborg begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Finansiering av ett nytt stålverk i Statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 304 Nej - 15 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Lövenborg begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 40. punkten II röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 302 Nej - 16 Utskottets hemställan bifölls. § 4 Statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 41 i anledningav propositionen 1974:110 angående vissa varvsfrågor, propositionen 1974:1 ivad avser anslag till statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m. samtmotioner. Kungl, Maj:t hade i propositionen 1974:1 bilaga 15(industridepartementet) under punkten B 12 (s, 51-91) föreslagit attbemyndiga fullmäktige i att ikläda staten garantier tillsvensk varvsindustri till ett sammanlagt belopp av högst 4 500 000 000 kronoravseende kreditgivning till produktion av fartyg , Kungl, Maj;t hade vidare velat inhämta yttrandeöver de industripolitiska riktlinjer beträffande svensk varvsindustri somchefen för industridepartementet angivit i propositionen. I propositionen 1974:110 hade Kungl, Maj:t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoll över industriärenden den 29 mars1974, föreslagit att på de villkor och enligt de grunder chefen för industridepartementetangivit i propositionen 1. medgiva att avett till AB lämnat lån skulle få användasför förvärv av aktier i bolaget, 2. medgiva attåterstående av nämnda lån skulle få löpa utan ränta tiUutgången av , 3, medgiva att deav staten förvärvade aktierna i skulle få överlåtas tillStatsföretag , 4, medgiva attvillkoren för återbetalning av statens kapitaltillskott till Uddevallavarvet ABändrades i enlighet med vad departementschefen förordat. Statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m. I fråga om hadeföreslagits att skulle avskrivas av de villkorligakapitaltillskott på sammanlagt som staten lämnade varvetåren 1965 och 1967, 1 detta sammanhang hade behandlats dels de i anledning av propositionen 1974:1 10 väcktamotionerna 1974:1787 av i m, fl, (m) vari hemställts attriksdagen skulle avslå propositionen 1974:110 i vad avsåg ändring av villkorenför återbetalning av kapitaltillskotten till , 1974:1830 avherr m. fl, (vpk) vari hemställts att skulle - med bifalli övrigt till förslagen i propositionen 1974:110 avslå förslaget i punkten 2om att medgiva att återstående av åberopade lån fick löpautan ränta till utgången av , dels den vid börjanväckta motionen 1974:1499 av m. fl: (vpk) vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde utredning om statens övertagande av densvenska varvsindustrin med inriktning att förslag till sådant övertagandesnarast möjligt skulle föreläggas och att förslaget tillika skulleinnefatta förslag till ett avgörande inflytande för de inom denna industrianställda. 1. attriksdagen skulle a) godkänna de ipropositionen 1974:1 bilaga 15 punkten B 12 angivna industripolitiskariktlinjerna beträffande svensk varvsindustri, b) - med bifalltill propositionen 1974:1 bilaga 15 punkten B 12 i övrigt - bemyndigafullmäktige i att ikläda staten garantier till svenskvarvsindustri till ett sammanlagt belopp av högst 4 avseendekreditgivning till produktion av fartyg , c) avslå motionen1974:1499 om utredning om förstatligande av varvsindustrin, 2, att med bifall till propositionen 1974:110 punkten I Statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m. skulle medge att av det till AB lämnade lånet användes för förvärv av aktier i bolaget, 3, att riksdagenmed bifall till propositionen 1974:110 punkten 2 och med avslag på motionen1974:1830 skulle medge att återstående av nämnda lån ficklöpa utan ränta till utgången av , 4, att riksdagenmed bifall till propositionen 1974:110 punkten 3 skulle medge att de av statenförvärvade aktierna i fick överlåtas till , 5, att riksdagenmed bifall till propositionen 1974:1 10 punkten 4 och med avslag på motionen1974:1787 skulle medge att villkoren för återbetalning av statenskapitaltillskott till ändrades i enlighet med vad somförordats i propositionen. 1. beträffande utredning omförstatligande av varvsindustrin av i (vpk) som ansett att utskottet under I bort hemställa, a) godkänna de ipropositionen 1974:1 bilaga 15 punkten B 12 angivna industripolitiskariktlinjerna beträffande svensk varvsindustri, b) - med bifalltill propositionen 1974:1 bilaga 15 punkten B 12 i övrigt - bemyndigafullmäktige i att ikläda staten garantier till svenskvarvsindustri till ett sammanlagt belopp av högst 4 avseendekreditgivning till produktion av fartyg , c) med bifall tillmotionen 1974:1499 hos Kungl. Maj:t anhålla om utredning om förstatligande avvarvsindustrin i enlighet med vad reservanten anfört, 2. beträffande ränteeftergift pålån till AB av i (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1830 skulleavslå propositionen 1974:110 i vad avsåg ränteeftergift på lån till ABGötaverken (punkten 3), 3. beträffande villkor för återbetalning avkapitaltillskott till av herrar Regnéll (m) och () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1787 skulleavslå propositionen 1974:110 i vad avsåg villkor för återbetalning avkapitaltillskott till (punkten 5). Vid näringsutskottets betänkande nr 41 finnsfogad reservationen 3, baserad på en motion av i m. fl. Uddevallavarvet fick genom statens förmedlingkapitaltilskott på sammanlagt i den krissituation förvarvet som rådde . I den överenskommelse som dåträffades fastställdes att ränta på kapitaltillskottet skulle utgå . alla aktier i och är sålunda ensamaktieägare. Statsföretag överväger att göra investeringar på omkring600 mUjoner kronor. kräver man att det berörda kapitaltillskottetplus upplupen och kommande ränta helt eller delvis skall avskrivas för att dennya investeringen skall kunna ge en mer tiUfredsställande utdelning. Det är klart att man kan hävda att det här i realiteten rörsig om en bokföringsfråga. Staten kan få tillbaka pengar från Uddevallavarvetantingen genom att det berörda kapitaltillskottet och räntan efter handåterbetalas enligt den amorteringsplan som finns eller genom en högre utdelningpå de investeringar som förestår. Vi reservanter har emellertid svårt attinse det vettiga i att försvåra en överblick av företagets verkUga ekonomiskasituation, vilket skiUle bU fallet om man på detta sätt avskrev detkapitaltillskott som har lämnats. Statsföretag har övertagitäganderätten till Uddevallavarvet med dess tillgångar och skulder, och detfinns därför knappast någon anledning att på sätt som föreslås ipropositionen och i utskottsbetänkandet trolla bort företagets verkligafinansiella ställning. Det rör sig ju enligt propositionen faktiskt om enavskrivning dels av av de 115 miljoner som har lämnats, delsav ränteutgifter som enhgt tillgängUga uppgifter uppgår tiU närmare60 mUjoner kronor. Under hänvisning till vad jag nu har framfört ber jagdärför att få yrka bifall till reservationen 3. Statliga kreditgarantier tiU varvsindustrin, m. m. HerrPETTERSSON i (vpk); Förslagen i näringsutskottets betänkande nr41 i anledning av propositionen 110 är en uppföljning av riksdagsbeslut,så till vida att man vill bevilja ytterligare favörer för storföretagen - idetta fall varvsindustrin. beslut, som vi från vårt partis sida var mycketkritiska mot, mgick bl. a. ett statligt lån till på 75 miljonerkronor. Enligt överenskommelse 1971 mellan staten och Salénrederierna skulleparterna ha rätt att senast påkalla omvandling av statenslån till till aktier i bolaget. Departementschefen föreslår nu att25 av dessa ursprungliga 75 miljoner skall tas i anspråk föratt teckna nya aktier i bolaget. Återstoden - av lånet föreslåslöpa utan ränta till utgången av 1979. Häri ligger enligt vår mening en icke acceptabeluppföljning av gåvor till storföretaget och storfinansen. Det kan inte vararimUgt att staten genom sådana specialförmåner gynnar en privat finansgrupputöver alla de oändliga bidrag och gåvor som storföretagen och storfinansen harfått och får i det här landet. Enbart kommer de svenska företagenatt få i bidrag och stöd från staten och samhället -detta trots redovisningar av rekordvinster för storbolagen . Det är inte underligt att storfinansens företrädaregnuggar händerna. De prisar t. o. m. offentligt den socialdemokratiskaregeringens politik, som exempelvis direktör , Salénkoncernen,gjorde i ett tal inför i . Han sade bl.a. följande; Statliga kreditgarantier tiU varvsindustrin, m. m. "Enviktig förutsättning för Saléns tillväxt har varit de konsoUderings-möjlighetersom svensk skattelagstiftning erbjuder redaren genom sina liberalaavskrivningsregler." Han tiUade att avskrivningsreglerna är specielltgenerösa för redaren. När det gäller de gåvor och bidrag som storfinansen i dethär landet får var det ganska intressant att ta del av en artikel i , där man i rubriken slår fast att är ett bra land attleva i för företagen. Sedan presenterar man en del av en mycket lång lista,upptagande 45 olika former av bidrag för att hålla företagen under armarna. Manpåpekar att man gör denna Usta för att hjälpa företagen att hålla reda på allaformer av stöd och bidrag. Jag tar mig friheten att läsa ett litet urvalur den långa Ustan; Bidrag omman anställer äldre arbetskraft Bidrag omman anställer handikappade Bidrag omman anställer ungdomar Bidrag omman anställer kvinnor Bidrag omman utbildar arbetskraft Bidrag omman låter bli att avskeda arbetskraft Bidrag omman låter bli att förstöra miljön Bidrag omman producerar för lageruppbyggnad Bidrag omman investerar inom vissa områden Bidragtill forsknings- och utveckUngsarbete Skattebidragom man avsätter medel till investeringsfonden. Som exempel på olika former av service till mindre ochmedelstora företag anför tidningen: Hjälp tillutbildning som företagsledare och för arbetsledande personal Statliggaranti för att få låna pengar i bank Fyra olikasorters krediter för kapitalanskaffning. Om företaget finns inom stödområdet förekommer bl. Investeringsstödvid utflyttning till stödområde Utbildningsstödoch sysselsättningsstöd till ny arbetskraft Man fåranvända investeringsfonden till vissa ändamål Jordbruksstöd,m. m., m. m. Man ställer sig frågan: Vilken eller vilka andra grupperav människor i detta samhälle än storfinansen och storföretagarna har en sådiger katalog av bidragsförmåner att ösa ur? Sedan borde man rätteligen tillägga att samhället måste tahand om företagens arbetare när de bUr sjuka, att samhället måste ordna medbostäder och annan social omvårdnad, att samhället ordnar med UtbUdningför de arbetandes barn, så att dessa kan ta vid när företagaren kanfå ut maximalmsatsen eller när arbetarna är utslitna. Det är inte underligt attkapitalägarna och deras företrädare slåss för sina privilegier. Men vad som äranmärkningsvärt är att socialdemokratins företrädare i näringsutskottet intebara nöjer sig med de förmånliga och generösa gåvorna tillstorföretagen utan vill ge dem ännu större favörer, såsom i detta fall etträntefritt lån på 50 mUjoner kronor fram tiU . Detta betyder ytterligareen gåva till Saléngruppen på i ranttal . Det är inte rimligt att skall besluta i denriktningen. SlutUgen viU jag med några ord beröra vårmotion 1499 som har behandlats i näringsutskottet i samband med det nu aktuellabetänkandet. Det är vårt förslag tiU en utredning angående förstatligandet avvarvsindustrin. Hela varvsindustrin sammantagen utgör en mycket stor del av densvenska verkstadsindustrin och sysselsätter ca 25 000 personer. Produktioneninom den svenska varvsindustrin går till övervägande del på export och väntasutgöra av totala varuexport under de närmaste åren.UtveckUngen har gått mot koncentration av tillverkningen till ett fåtalstorvarv, och inom ramen för dessa har tillverkningsobjekten blivit allt störrefartyg. Denna utveckling ledde tiU att enskilda företag inom branschen ficksvårigheter att lösa finansieringsfrågor och kreditproblem. Staten blevtvingad att gå in för att klara och säkra sysselsättningen. De statligakreditgarantierna tiU varvsindustrin kommer med all säkerhet att utvidgas.Samhället - skattebetalarna - får påta sig en större risk i dessa företag. Ioch med att staten går in i en bransch erfordras enligt vår uppfattning dels enbakomUggande analys av läget, dels en bedömrung av framtidsutsikterna attgrunda statsmakternas ingripande på. Vad vi föreslår är att hosregeringen begär en utredning om statens övertagande av den svenskavarvsindustrin med inriktning att förslag till sådant övertagande snarastmöjligt skall föreläggas och att förslaget skall innefatta förslagtill ett avgörande inflytande för de inom denna industri anställda. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 2 i näringsutskottets betänkande nr 41. den 28maj:1974 ,. Statliga kreditgarantier tiU varvsindustrin, m. m. HerrBENGTSSON i (s); Den statliga varvspolitiken har varit föremålför prövning . har frågan diskuterats motbakgrund av de dåliga konjunkturer varvsindustrin befunnit sig i. Under senaredelen av har som bekant konjunkturen varit bekymmersam, inte endastför de svenska varven utan för hela den europeiska varvsindustrin. Strävandena från sida har som bekant syftattill att konsolidera de svenska varven och göra dem konkurrenskraftiga på deninternationella marknaden. Ett viktigt led i de strävandena har varit attåstadkomma en ökad samverkan mellan staten och varven och mellan dessainbördes. 1 detta sammanhang är det värt att notera det konsortialavtal som år1971 ingicks mellan de fyra storvarven för att stärka företagenskonkurrenskraft, lönsamhet och utvecklingsmöjligheter. Statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m. I syfteatt utveckla samarbetet mellan företagen och de fackliga organisationerna harinrättats en styrande kommitté och en samrådsgrupp. är situationen för våra varv en annan än när frågandiskuterades . Varvens ekonomiska läge är betydligt gynnsammare. Man räknarmed en kraftig expansion . Detta innebär åandra sidan inte att svårigheterna är övervunna överallt. Menframtidsbedömningen är positiv. Departementschefen anför mot denna bakgrund i åretsstatsverksproposition att det finns anledning att ompröva de nu gällandevarvspolitiska riktlinjerna. Han säger: "Inom de allmänna ramar förnäringspoUtiken bör statsmakterna vara beredda att medverka till attupprätthålla den svenska varvsindustrins konkurrens även om detta skulleinnebära medverkan till kapacitetsexpansion." Vi har som bekant tidigare varit ytterst försiktiga närdet gällt ytterligare kapacitetsökning på detta område, då givetvis mot bakgrundav den överskottskapacitet som funnits på området internationellt sett och somi sin tur har inneburit att nybeställningar fått tecknas till olönsamma priser. Situationen har, som jag nämnde, förändrats till detbättre, och det innebär att investeringslusten inom varvsnäringen är påtaglig.Jag vill dock framhålla vad departementschefen har sagt, att detta inte fårinnebära att någon form av subventioner skall komma i fråga. Varvsindustrinkan inte heller räkna med att prioriteras i förhållande till andraindustribranscher när det gäller ianspråktagandet av den svenska kapitalmarknaden.En utredning har också tillsatts för för att se över varvensfinansieringsfrågor. Utskottet står enigt bakom propositionens förslag attvarvsindustrin för femårsperioden 1979 tilldelas en kreditgarantiram av4 . Utskottsmajoriteten ställer sig också bakom deriktlinjer för samhällets varvspolitik i övrigt som dras upp i propositionen.Vi är givetvis medvetna om de risker en utbyggnad kan innebära, men menar medhänsyn till varvsindustrins stora betydelse ur sysselsättningssynpunkt attkonkurrenskraften på området måste förstärkas genom en produktionsutbyggnad. Vifäster den allra största vikt vid samarbetet mellan företagen Uksom mellan dem,staten och de anställda, ett samarbete som bör kunna ge goda bidrag tillnäringsgrenens utveckling. kommunisterna har, som vi hört av herrPettersson i och sett av den till betänkandet fogade reservationen,inte kunnat ansluta sig till detta. Man kräver, som vi hört, en utredning somskall presentera ett förslag till förstatligande av hela näringsgrenen.Utskottsmajoriteten har inte kunnat ställa sig bakom detta yrkande.