prot · FX09127 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag hade inte länkldelta i den mer än jag har gjort, men några ord kan ändå vara på sin plats. Närdet gäller i och i vill jag bara antecknalill protokollet alt vi båda har instämt med herr statsministern, och därmedlär väl samstämmigheten vara dokumenterad. Jaghar talat om stödet till flyktingarna. Jag känner till oljemiljonerna, men jagkänner också lill flyklinglägrens problemalik. Del har saknats pengar och delkommer atl saknas pengar näsla är - del är lal om . Möjligtär atl dessa pengar kan komma fram på annat sätt. Men för mig står flyktingarnafrämst. Och det är i själva verket så all oljemiljonerna finns inte i ,inte i och inte heller i någon större utsträckning i - definns på andra ställen. Och de finns framför alll inte i fiyklinglägren. Jaghoppas att flyktingarna kan få del av dessa oljemitjoner, men därom vet viväldigt litet. Jag kan försäkra alt detta är en levanderealitet i den diskussion som pågår bland palestinierna - det är Israelsexpansion som man är sä ytterligt rädd för. Jag tog upp saken därför att vi åandra sidan har diskussionen om Storpalestina. För min del menar jag att bådaidéerna är fullständigt felaktiga. Man kan inte lösa situationen i MellerstaÖstern genom att föra fram sådana tanke-gängar - och jag hoppas att vi äröverens pä den punkten. Det är mol. denna bakgrund som jag för min del hartalat om - vilket regeringen också gjort - att lösa problemet över eltMinipalestina, om det är möjligt att vandra denna väg. Enfråga som varit uppe mycket är: Vem skall tala för palestinierna? frågan lill mig. Jag hade med del i mitt anförande - jag sade att vihär uppe självfallet har svårt atl klara ut den beslutsprocess som leder framtill representationen. Men det problemel är gemensamt för alla sådana härrörelser. Hur skall man fastställa detta? Och var finns alternativet? Så långtjag har kunnat kolla saken företräder PLO verkligen i mycket hög gradpalestinierna, och såvitt jag förslär finns det inte någon annan part som kangöra det. Följaktligen är del lika bra att vi accepterar det och säger klartifrån att de får komma till förhandlingsbordet, om detta är möjligt. HerrSiegbahn kanske märker att jag i det fattet går titel längre än regeringen. Somframgått av diskussionen har vi haft samtal med palestinierna liksom medpolitiker i . Vi har lyssnat och antecknat vad som sagts, men vi har barakunnat konstatera alt vederbörande säger en sak den ena dagen och en annan sakden andra, och då har vi bara att fästa lika stort avseende vid vad som sagtsvid båda tillfällena. Uppfattningarna går isär därför alt del finns olikaåsikter inom paraplyorganisationen . Men när man i taladeom Minipalestina fattade man med stor majoritet ett preliminärt beslut attarbeta fördetta Minipalestina. Vi får se vad det blir av det. harsåvitt jag förstår inte antytt det i sill tal i FN, men vi har ju inte vandrathela vägen . Vi flr väl se. Del kan ju betecknas som ett förhandlingsbud.Vad vet vi? Jag lycker att vi i detta fall måste arbeta så att vi tar fasta påde möjligheter som finns till en lösning och inte läser oss fast. Vihar också fört en mycket intensiv diskussion med palestinierna om judarnassituation i den tänkta mullirasiala staten , alltså inte Minipalestinautan den som har talat om. Hur är det med judarna? Skall de som harkommit till efler 1917 slängas ut igen? När vi frågade om del försäkradesamtliga, all om del blir en sådan stal skall de judar som befinner sig iIsrael ha rätt alt stanna kvar där. Jag vill i det sammanhanget citeraett uttalande om den mullirasiala staten där judar, kristna och muslimer skallleva tillsammans i harmoni: "Froma statement by a P.L.O. spokesman, reporled in L'(), 8 , 1969: , we are ready to accept that Jews who have come Ang.läget i , m. m. Ang.läget i , m. m. from the four corners ofthe world to live in should remain there and we will consider them asfellow citizens." Mankan naturiigtvis stå upp och säga au vad jag här citerat inte ärrepresentativt, men jag har ändå velat tala om atl elt sådant uttalande hargjorts. Jagskulle önska att alla som har debatterat här, framför alll herrar ochRomanus, reste till de länder som del här gäller och talade med människornadär. Det kanske kunde ge några nya synpunkier på de människornas situation. Tillslut kan man naturligtvis också fråga: Talar här för ,etter finns det inom det partiet också andra meningar? Hen (): Jag ber om ursäkt! Jag trodde jag skulle glädja de närvarande med attbara göra ett kort genmäle, men har jag fåll ordel för ell anförande. Jagskall försöka att behärska mig ändå. Statsministernsäger att jag exercerar. Men det är väl som häller sig till formellating när han säger, att mötet med premiärminister var unikt, därföratt det var första gången en premiärminister från var här, osv. Vad jaghar talat om är del poliliska intrycket av det uttalande om stöd förtjefrielserörelser, som gjorde gemensamt med Libyenspremiärminister, vilken med ett sådant stöd naturligtvis menar stöd lill PLO.Det uppfattas givetvis så, att även stöder PLO. Detta är inga formalia- del är den verkliga, politiska innebörden av uttalandet. Jaghar inte sagt eller menat all man inte skall diskutera med PLO - del vill jaggärna göra klart. Jag anser alt alla parter skall få komma till tals, och PLOär en part. Men därav följer inte att man skall stärka PLO:s ambitioner alt bliden enda företrädaren för palestinierna, all bli ell slags exilregering ellernågonling liknande. PLO kan komma till tals utan att på del unika sätt somskett få tala i . Del är obeslridligl atl orotigheternaoch krigsrisken har ökat i samband med detta lal och del stöd som FN-debattenutgör för denna - del är vi väl överens om - exirema organisalion. Del är deneffekien av dessa, i och för sig välmenta, ålgärder som man med fog kanbeteckna som makaber. HerrPalme gav och mig det välmenta rådd atl inte försvaga vårposition genom atl försvara vissa terrorakiioner. Nej, jag försvarar ingaterrorakiioner. Jag tror inte heller att gör del. Renaterrorakiioner som är riklade mol oskyldiga civila kan inie försvaras. Men jagskutte vilja veta vad säger lill ulrikes-minisier , som nukommer hit, när han frågar vad vi menar med det här uttalandet. Israelsståndpunkt är au man måste göra någonling mol terrororganisationerna - inte motde civila. Och när terrororganisationerna gömmer sig i flyktinglägren sä bliroskyldiga drabbade. Vad säger då till sin socialdemokratiskepartivän från , för atl motivera sin kritik?Jag håller nämligen pä, att om man framför kritik så skall man också kunna angevad som borde ha gjorts i stället. Jagvet all vill gä hem , och det tycker jag är fullt begripligt. Menhan kanske ändå eller så kan ge oss en försäkran om, att detinte är någon risk för att röstar för en resolution, som inte slår faslIsraels rätt alt existera inom säkra och erkända gränser, eller att Sverigelägger ned sin röst i en sådan omröstning. Det är väl ingen risk för det, efterde uttalanden som gjorts här ? Ang.läget i , m. m. Hen (): Det är mest av ömsinthet om i som jag tidigareinte brytt mig om att ta upp hans uttalanden. Men lycker jag del går ensmula långt här i den sena timmen. säger alt han har träffat PLO-företrädare som menar alt judarnaallesammans skall få vara kvar i den stat som PLO kämpar för i MellerslaÖslern. Vi vet ju ändå att i det grundläggande dokumentet för PLO:s verksamhet- som också var grundläggande för det beslut man fattade i -anges i 6 § att endast de som kommit till Mellersla Öslern/ö>-e 1917 ärpalestinier. De som kommit därefter är det inte. I den debatt som förts inomPLO - den har varit mycket intensiv och långvarig - har man kommit fram tillatt repatriering till de länder judarna kom frän är den rimliga lösningen. Ochdet är klart att vill man ha ett arabiskt så går det inte att ha enjudisk majoritet. Det är därför fullt logiskt av PLO att ha den häruppfattningen. skulle behandla judarna som goda kamrater kan väl ändå inte herrSvensson tro. Se på hur judarna har del i ! Se pä diskrimineringen av de4 000-5 000 judar som återstår i och i ! Då får man enuppfattning om vad som skulle hända om någonting liknande inträffade iPatesiinaområdet. säger alt jag borde resa i arabstaterna. Jag gjorde del innan jagtillsammans med och skrev boken .Jag åkte i , och . Och träffade partiledare, statsråd,och andra. De försäkrade mig att de inte hade några planer på attgodta som en judisk stat. Jag byggde bl. a. på de erfarenheterna när jagskrev boken. Dåflck jag också höra en sak som tydligen även i fältlyssna lill när han varit ute och rest. Jag fick höra vart jag än kom, framförallt i , att det på den israeliska pariamentsbygg-naden finns en skyltsom säger atl skall sträcka sig "frän till ." Jagfrågade: står verkligen denna skylt på porten till ? Ja, den är där. "Från titt " är deras målsättning det vet alla människor,försäkrade man mig. Men detta är bara lögn. Det finris inte någon sådan skylt.Det har heller aldrig funnits någon sådan skylt. Del är en myt, som lever sitteget liv i arabväriden. Därför är det så viktigt att man försöker dämpabetydelsen av sädana myter genom att visa atl de är helt ogrundade. Men herrSvensson i tycks gå Ang.läget i , m. m. på vad som helst. Hanbörjar själv åberopa det här uttalandet som om det vore något slags sanning.Jag tycker det är ledsamt. Man får inte ta att propaganda som sanning. Manmåste ju kontrollera fakta också. Jagär helt överens med statsministern om att det är ett oerhört svårt problem attfastslå vem som är representativ för palestinierna. Jag medger att detnaturligtvis är en begränsning av värdet av kommunalvalen på alt deägde rum på ockuperat område, även om det varit en mycket stor frihet i devalen. Del är också en begränsning att det var den jordanska valtagen somtillämpades. Men det var ändå den enda sorts val som palestinier deltagit i somhar haft någon sorls frihet. Minfråga är då: är det säkert att de valda för är mindre representativaän vad PLO är? Jag skulle tro all det är tvärtom. Jag tycker att man bordesalsa på de palestinier på och i Ghaza som vill leva vid sidan omIsrael och i fred med i slället för att stödja de mer extrema grupperna. Detär en trist bild som vi har av när man har satsat på olikapalestinier. Först Stormuftin av och framåt. Senareden arabstats linje som kungjorde: vi kan inte godta delningen avPalestina, vi skall ha krig i stället. Hade man godtagit delningen, hadepalestinierna nu haft sin egen stat. Då hade det funnits en palestinsk nation.Då hade man undvikit fyra krig och tiotusentals döda och allt detta elände.Sedan kom Shukeiry på 1950-och 1960-talen, och han förde till nya olyckor. Det har hela liden varit så, alt omväriden på olika sättgett sitt stöd lill de mest militanta palestinierna. Det har alltså framförallt drabbat palestinierna själva. Jagdelar statsministerns värdering och känsla när det gäller nedsättande omdömenom araber vare sig man hör dessa omdömen i västerlandet eller någonannanstans. Jag kommer ihåg den första egentliga politiska debatt och kampanjsom jag var med om när jag kom in i FPU vid späd ålder. Del var omAlgerielkrisen, och befrielserörelsens kamp för all göra Algerietsjälvständigt. Del var i slutet pä 1950-ialet som lade nedsin röst i FN. Jag minns att FPU kritiserade den dåvarande utrikesministernUndén mycket hårt för att han inte stod upp för den algeriska frihetsrörelsenoch röstade emot . Detfanns då en det som sade att vi FPU-are var proarabiska. Det var en alldelespoängtös kommentar; Vi värjor araber när de ville skapa en nation. Nuharjag under ell antal år så goll jag har kunnat försökt motverka PLO:s programoch de tankar det bygger på. Då finns det en det som säger attjag ärantiarabisk. Det är precis lika poänglöst. Jag är emot araber, liksom jag äremot andra grupper, när de försöker förgöra en nation! Del är skillnaden. Nedsättandeomdömen om folkgrupper är naturligtvis alttid förkasttiga, vare sig de rör sigom araber, judar eller andra. Jag nödgas i alla fall gå upp i talarstolen igen, eftersom jag fick ettpar frågor. Närdet gäller hur vi skall rösta belräffande resolutionen vill jag bara påpeka attherrarnas ivriga debatlkonsl bl. a. har hindrat mig att ta del av telegrammenfrän FN - jag vel all där pågår livliga diskussioner. Vi kan inte rösla för enresolulion som inte innehåller elt erkännande av rätt all existera. Hurvi skall ställa oss lill resolutionen i övrigt får bli beroende av dediskussioner som försiggår. Vihar, som har nämnl, ofta konlakler med israelerna, inte minsl päpartiplanei. Jag tvekar inte alls all därvid skarpt kritisera en del aktionersom israeler har gjort sig skyldiga lill och som åtminstone för milt öga lersig som urskillningslös bombning som drabbar oskyldiga -och typen aktionen iLillehammer. Närjagsenast träffade utrikesminister , som är myckel mjuk isin framtoning, tog jag upp den oro som jag kände inför de planer som haderedovisats i pressen om all övervägde en massiv kolonisering päockuperat område. Jag skulle finna det ulomordenlligl allvarligt om Israelanvände sill miliiära överlag lill en sådan kolonisering. Det är andramänniskors jord. Del är inte i någon rimlig mening jord. Det ärsjälvklart, , atl jag klart uttrycker sådana åsikter när visammanträffar. Min kollega och vän sade i FN för någon vecka sedan: "Nären rörelse tillgriper terroristmetoder minskar del allvarligt rörelsenstrovärdighet och moraliska motivation. För mänga av oss var dessa metoder djuptmotbjudande. Många skulle inte kunna anse dem rättfärdiga under någraförutsättningar. Det var därför svårt all skilja en rörelses mål frän dessmetoder. Historien hade dock under de senasle 50 åren visal att det fanns rörelsersom tillgripit härda och brutala metoder i sin kamp men vars ledare efter detatl en acceptabel kompromiss uppnätts hade fått en avsevärd moraliskstatus." Detär också en lärdom av historien, men del vel man inte med säkerhei förränefteråt. Jag var också slarki engagerad i den algeriskabefrielsekampen. Vår nedlagda röst uppfattades då myckel positivt i -del vet jag, eftersom jag var där alldeles efteråt. Men då fick vi ofta höraalt de som tillgrep sädana meloder - som jag naturligtvis inte kan godta - varomöjliga att diskuiera med, de var terrorister som man inte kunde ha all göramed. De vann sin kamp, och de är mycket respekterade i världen. Jagvilt inte jämföra della med PLO. Men jag har sagt lill förelrädare för Israelalt del är de själva som genom det språk de använder om PLO provocerar tillsådana jämförelser, som på olika sätt kanske inte är rättvisande. Men i detläge som råder, där ingen med säkerhet vel någonling om hela del palestinskafolkets önskan, finns enligt min uppfattning ingen annan väg för freden änsamtal och dialog med de förelrädare för det palestinska folket med vilka vikan få kontakt. Jag tar gärna fasta på vadherr sade om nedsättande uttalanden Ang.läget i , m. m. Nr 127 om andra folk. Alldeles bortsett frän de här protokollära bekymren som Fredaeen den spelaten viss roll och alldeles bortsett frän de politiska komplikationerna, '" ' enorma, tror jag att de här incidenterna --------------- kan hahaft ell värde i den meningen alt de kan ha gjort klart för den öm ökat bistånd åt svenskaopinionen att alla de arabiska folken är nationer med stolthet och och självkänsla, representerande människor som haftutomordentligt svårt, människor med vilka vi i en allmänfredssträvan men också i ett slags övertygelse omlikställigheten mellan alla folk har allt intresse av atl fortsätta ochfördjupa kontakten. Övertäggningenvar härmed sluiad. §5 Om ökat bistånd åt och Fru statsrådet erhöll ordet för atlbesvara () framställda interpellation, nr 125, ochanförde: har frågat mig vilka insatser den planerarför att lämna elt omfattande bistånd titt utvecklingsprogrammen iGuinea-Bissau och . Befrielseröretsernai och har skapat en enighet och sammanhållning blandmänniskorna i kampen mot den tidigare kolonialmaklen, någol som är en godplattform för en fortsatt utveckling med bred förankring i människornas behovoch önskemål. Verksamheien i de befriade områdena har visat att man även medsmå ekonomiska medel kan göra stora insatser. Befrielserörelserna har inriktatsig på all lösa de problem som den stora befolkningen själv upplever som deviktigaste. Denna inriktning har varit en förutsättning för att mobiliseramänniskorna i befrielsearbetet. Deproblem, som de nya staterna nu möter, är naturligtvis stora och svära.Erfarenheter frän många andra länder har visat att politiskt oberoende inte ärtillräckligrför alt skapa en bred utveckling i fattiga länder. Den ekonomiskaoch sociala strukturen måste förändras i grunden för atl ge självständighetensitt sociala innehåll. Näringslivet i dessa länder har, förutom i de befriadeområdena, varit inriktat pä sädana produkier som kunde exporteras, medanbefolkningens egen livsmedelsförsörjning har åsidosatts. Man har vissa är varittvungen att importera livsmedel trots alt förulsällningarna försjälvförsörjning pä livsmedel egentligen är mycket gynnsamma. Regeringendelar de bedömningar som framför i sin inter pellation. Bistånd frän vänskapligt sinnade stater är av mycket stor be lydelse för de nya staternas möjlighet att omdana och ulveckla sina sam hällen i enlighet med sina nationetia intressen. Ett politiskt och eko nomiskt slöd till denna process är dessulom ett stöd till regeringen i i dess arbete för en fredlig avkolonisering. 188 Vi har från svensk sida löpande kontakt med den nyaregeringen i och medFRELIMO i om utformningen av del svenska stödet. Jag räknar med ettvidgat samarbete med och kommer redan i budgetpropositionen ijanuari näsla år alt föreslå all blir nytt programland försvenskl bistånd. Mozambiqueskall få sin självständighet . styrs landet av enövergångsregering, där FRELIMO har de flesta platserna. Vi vänlar endelegation frän FRELIMO till , varvid vi får lillfätle att diskutera hurSverige bäst kan utveckla sitt bistånd till . Jag räknar med alt inomramen för biständs-anslaget under kommande budgetår kunna tillgodose detpålagliga behovet av ökat slöd. Med tanke på de stora resursbehoven ochförsörjningssituationen kan det också bli aktuellt med en ökning av biståndetlill FRELIMO redan under della budgetär. Om ökatbistånd åt och Motambique Jag vill rikta ett varmt tack lill fru statsrådet fördel utomordentligtpositiva svar somjag har fått på min interpellation. Jag vill också säga attjag hade vänlat mig all få elt så positivt svar. Jagnoterar med stor tillfredsställelse, inte bara del faklum alt man utlovar ellbetydande ekonomiskt och elt omfattande politiskt stöd till de nya regeringarnai de stater som har blivit eller håller pä alt bli självständiga, ulan ocksåalt kommer att bli programland för svenskt bistånd. Jag utgårfrån att så i sinom tid också kommer all ske vad gäller . Menvad som är ännu viktigare i delta svar är alt del markerar en uppslutning bakomde ideal som befrielserörelserna och de nya statsledningarna slår för när detgäller befrielsekampen och de mål för befolkningens levnadsvillkor som harvarit den yttersta drivkraften i befrielsekampen. Jag vilt i det härsammanhanget citera några ord som sagls av - den för snart tväär sedan mördade ledaren för PAIGC - om befrielsekampens mäl. Han har sagt såhär: "Den nationella befrielsen, kriget mot kolonialismen, vårtuppbyggande av freden och framåtskridandet - är och förblir alltsammansmeningslöst för folket, såvida del inte också medför en verklig förbättring ilevnadsstandarden. --- För alt vi självaskall bli herrar över vårt öde, räcker det inte med att vi bara får afrikanskaministrar. Vad som krävs är att värt arbete, våra rikedomar, i fortsättningentillhör oss alla, tillhör folket som arbetar för att skapa dessarikedomar. Genomför vi vårt krig bara för atl driva ut portugiserna såär den kampen inte mödan värd. slåss vi för atl driva ulportugiserna, men vi gör del också för all ingen i fortsättningenskall fä utnyttja oss längre, vare sig vila eller Vi vill blisjälvständiga för att fä ulveckla landet, bygga skolor, förbättra desociala villkoren och skapa en tillvaro där vi inte exploateras av utlänningareller av våra egna landsmän." Detär, fru lalman, utomordentligt viktigt all den solidaritet som vi velat geuttryck för under befrielsekampen också tar sig del uttrycket Omökat bistånd åtGuinea-Bissau och att vi stöder dessa folk idet arbete som har varit det viktigaste för dem, nämligen att skapa ettsamhälle för sina medborgare där de kan leva inte bara i formellt oberoendeutan under levnadsvillkor som präglas av jämlikhet och solidaritet. I dessadagar då vi talar om väridssvälten och om de fruktansvärda hungerkatastrofersom går fram över stora delar av tredje världen kan det vara värt alt noteraatl just i de områden som befrielserörelserna, i och , haradministrerat och där man har lidit svårt under ett förödande krigs härjningar- med en krigföring som jusl varit inriktad på att förstörasamhällsorganisationen och produktionsmöjligheterna - har man lyckats bättremed att bekämpa hungern än man gjort i andra självständiga stater etter i dedelar av deras eget tand som hållits av förtryckarna. Jagtror, fru lalman, att om vi framgångsrikt vill bekämpa svälten, nöden ochfattigdomen i världen Sä är det utomordentligt viktigt att del svenskabiståndet koncentreras till sädana länder och folk som visar på en modell attpå sikt komma ifrån detta tillstånd. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1989-1991 till justitieutskottet. §7 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 161-163. § 8 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts propositionerNr 184 angående finansiering av sjukförsäkring för studerande m. m. Nr 185 medförslag om vissa skattelättnader vid gåva av familjeföretag, m. m. §9 Anmäldes och bordlades Skatteutskoltels betänkande Nr53 i anledning av motion om avdragsrätt vid inkomstbeskattningen förarbetskläder m. m. Nr32 i anledning av motioner om bekämpning av alkohol- och narkotikamissbruketinom kriminalvårdens anstalter, m. m. Nr 33 i anledning av motioner om åtgärder motinternationell brottslighet, m. m. .Nr 31 i anledning av motion angående skadeståndsansvaret vid fel ellerförsumlighet under lotsning Nr37 i anledning av propositionen 1974:147 med förslag till ändring i lagen(1930:173) om beräkning av lagstadgad tid, m. m. Nr10 i anledning av motioner öm erkännande av respektive upp- Predagen den rättande av diplomatiska förbindelser rned vissa regeringar 22novernber 1974 Nr31 i anledning av motion om bibehållande av diagnosregistreringen iförsäkringskassornas försäkringsregister betänkande Nr 40 i anledning av motionerangående förskolan m. m. Nr 38 i anledning avmotion angående vattenvård Nr 43 i anledning avmotioner angående skydd mot nedskräpning m. m. Nr 44 i anledning avmotioner angående miljövårdspolitiken, m. m. Näringsutskottetsbetänkanden Nr 46 i anledning av motion angående exportförbudet pä skrot Nr 50i anledning av motion om vidare utbildning av hemslöjdskonsulenter §10 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följandeenkla frågor framställts, nämligen Nr369 () titt herr utbildningsministern angående tidpunkten förförslag rörande kullurarbetarfrågorna: När väntas förslag rörandekullurarbetarfrågorna läggas fram? Nr370 i (m) lill herr socialministern angående försäkringskassornasadministrationskostnader för tandvårdsförsäkringen: Vill statsrådet redogöraför utvecklingen och omfattningen av administrationskostnaderna för denallmänna tandvårdsförsäkringen inom försäkringskassorna? §11 Kammaren åtskildes .