prot · FX0966 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:t begärde enpå vetenskaplig grund företagen utredning, eventuellt av ellervid lantbmkshögskolan, om biodlingens betydelse för folkhushållet och denförstärkning av stödåtgärdema som en sådan utredning kunde ge anledning till. 1. lämna motionen1974:1615, yrkande 2, utan åtgärd, 2. lämna motionen1974:1616 utan åtgärd, 3. anta förslagettUl bisjukdomslag, 4. godkänna vadsom i propositionen föreslagits beträffande stöd tUl biodlingen samt omersättningar m.m. vid bekämpning av smittsamma bisjukdomar, 5. medge attkostnaderna för bekämpningen av smittsamma bisjukdomar fick bestridas frånförslagsanslaget Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m. under niondehuvudtiteln. 6. med bifaU tiUKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1974:1615, yrkande 1, tiUSärskUt stöd åt biskötsel och växtodUng för /75 under niondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Bisjukdomslag, rn. Reservation hade avgivits av hertarWachtmeister i (m) och (vpk) som ansett att utskottet under2 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1974:1616 som sin mening gav Kungl. Maj;t tUl känna vad reservanternaanfört angående viss utredning om biodlingen. HerrTAKMAN (vpk): Som politiker får man ibland en känsla av borde ha en stånd in, någon som hade expertkunskaper Jag skäms inte för attsäga att det här är en sådan fråga där jag gärna skuUe träda tillbaka för någonav biodlarna. Men när jag fick klart för mig att det här är en angelägen frågahade jag inget val. Biodlarna är ingen stor grupp numera. För 25 år sedanberäknades det att det fanns 33 000 biodlare med 224 000 bisamhäUen i Sverige.Sedan dess har dessa bägge antal krympt snabbt och oroväckande. Enligtpropositionen finns det bara omkring 10 000 biodlare med omkring 75 000bisamhällen. Medelåldern bland dessa biodlare är hög - Biodlarna ärför övrigt ingen yrkesgrupp, och de har ringa tyngd som politisk påtryckningsgrupp.EnUgt propositionen finns det i hela landet högst tio personer som bedriverbiskötsel av så stor omfattning att de kan betecknas som yrkesbiodlare. Näranog samtliga har denna verksamhet som en bisyssla eller snarare som en hobby. För dem som inte är mer initierade än jag själv måste jagnämna att det inte är honungsproduktionen som är det viktigaste. "Honungsbortfallet är av underordnad betydelse, dä det lätt kan ersättasmed importerad honung", skrev den lärare och biodlare i , ,som gjort utkastet tUl vår motion. Det årliga värdet av den svenska honungsproduktionenberäknas visserligen till , ocU jag tycker inte att det ärett föraktligt produktionsresuUat av en näring som praktiskt taget saknaryrkesutövare i gängse mening. Men det ojämförligt viktigaste är binaspollineringsarbete. Det kan vara intressant att notera att denseminarieuppsats, Svensk biodling 1960-1971, som vår motionsförfattare harskrivit inte var ett Nr 66 arbete för betyg i biologi. Det var en uppsats för proseminariet i Onsdaeenden ekonomisk historia vid Göteborgsuniversitet. 24 aoril1974 behandlat biodlingens nationalekonomiska betydelse. --------------------- likhet med andra biodlare att den beräkning somlantbruksstyrelsen gjort j leo ag, gj, j.jj,jjg Lantbruksstyrelsenberäknar, enUgt propositionen, att poUina- tionsvärdetinom jordbruk och yrkesmässig frukt- och bärodling är av storleksordningen1621 , varav faUer på klöverfröodlingen,7,5 mUjoner kronor på oljeväxtodlingen och 5 ä 9,5 mUjoner kronor på frukt- ochbärodlingen. Värdet för husbehovsodlingen av frukt och bär är enligt beräkningomkring 7 miUoner kronor. Den svenska biodUngens värde för poUinering avkulturväxter skulle aUtså vara sammanlagt . Jag har som sagt inga som helst expertkunskaper på det härområdet, och jag har inte haft tid att läsa in den vetenskapUga litteratur somfinns. Man jag tycker i likhet med att det är märkligt attlantbruksstyrelsen i en skrift uppskattade värdet av binasverksamhet som polUnatörer i kulturväxter till betydligt mer än 200 miljonerkronor men , bara , beräknar det tiU en niondeleller tiondel av detta belopp. I propositionen har man uppmärksammat dennaegendomliga diskrepans meUan de två beräkningarna. Det heter i propositionen:"Skillnaderna orsakas av dels förändrad inriktning av växtodUngen, delsdelade uppfattningar om bipollinationens mervärde för olika grödor. tidsforskning har där gett nya beräkningsunderlag." Vi har i motionen också gett exempel på bipolUnationensvärde för produktionen av vilda bär TiU detta kommer den vilda . EnligtOlle har den svenska blomvärlden förlorat ett 20-talväxtarter, och allt tycks luta åt att det finns ett samband mellan dessaförluster och det snabbt minskade antalet biodlare och bisamhällen. Det kanockså, åtminstone delvis, bero på att humlestammarna starkt decimerats genomanvändningen av kemiska bekämpningsmedel men också av förändringar iodlingslandskapet och moderna jordbruksmetoder. I samma mån som humlomaförsvinner ökar binas betydelse för pollineringen. räknar mantydligen med att bina utför praktiskt taget all insektspollinering i växtslagmed blomningstid . Biodlarna har inte blivit bortskämda medstödåtgärder. De har inte fått någon ersättning alls för binas pollinationsarbete, och inkoms terna av honungsproduktionen har i regel varit så små att de närmast varit att jämställa med ett hedersomnämnande. Syftet med de anspråkslösa stödåtgärder som föreslås i propositionen är bara att hindra en ytterligare minskning av biodlingens omfattning. Även om syftet skulle nås, något som kan betvivlas, är vi långt ifrån övertygade om att detta räcker. Det är uppenbart att det krävs mer fakta för att avgöra om det är ekonomiskt försvarbart att behålla biodlingen på nuvarande låga nivå. Den statistik som jag böriade med att referera - vilken jag kan förmoda att ingen har hört - är för övrigt grovt missvisande. De 10 000 biodlarna och deras 75 000 bisamhällen är inte jämnt fördelade över hela landet. De flesta 172 bisamhällena finns i , , och Öster- I finns endast av bisamhällena. Det måstebetyda att det i stora delar av inte finns några bisamhällen alls. Enuppgift att blåbärs- och lingonskörden skuUe ökas tiU det dubbla i , omdet fanns poUinerande bin, förefaller därför inte ogrundad. Vad vi begärt är att en vetenskapUg utredning ombiodlingens betydelse för folkhushållet skaU företas av förslagsvisnaturvårdsverket eller . I samband med en sådan utredning börman också ta upp tiU ny prövning om inte stödåtgärderna tiU biodlingen bör ökasväsentligt i jämförelse med det aktuella förslaget. Jag yrkar bifall till reservationen av och mig. den 24 aprU 1974 Bisjukdomslag, tn. HerrWACHTMEISTER i (m): Den här frågan kan tyckas ganska bagateUartad,och naturligtvis har vi betydligt viktigare problem att syssla med i riksdagen.Men helt betydelselös är den ändå inte även om binas betydelse är svär att angei kronor och öre ens ungefärligen. Lantbruksstyrelsen har gjort ett försök ochkommit fram tiU någonting meUan 16 och när detgäller jordbrukets kulturväxter och den yrkesmässiga bär- och fruktodlingen,vartUl kommer poUinationsvärdet för den amatörmässiga bär- och fruktodlingen husbehovsodlingen med ungefär 7 mUjoner kronor samt den honungsproduktion somherr nämnde och som uppgår tUl Sammanlagt rör det sigalltså om . I propositionens inledning talas det om att bina harsamhällsekonomiskt värde dels som honungsproducenter och dels som poUinatörerav vissa kulturväxter Men man tycks helt ha glömt bort deras roU för den vildafloran, främst som polUnatörer av bärproducerande växtarter Departementschefenhar i sitt avsnitt av propositionen i förbigående berört den roll som binaspelar därvidlag men utan att ha försökt uttrycka värdet av den i pengar. Inteheller på annat sätt har jag lyckats få fram några siffror beträffande enproduktion om vilkens storlek man tydligen helt och hållet är hänvisad tUlgissningar Så mycket kan jag nog trots osäkerheten ändå våga påstå; binas värdei folkhushåUet ar genom deras poUinering av vilda växter långt ifrånobetydligt! Där tycker jag att motionen av herrar och iKristinehamn innehåller så intressanta upplysningar och uppslag attmotionärernas utredningsyrkande bör bifallas. Utskottet har visserligen ocksä påpekat den osäkerhet ifråga om binas roU som råder men uttalat att den fortsatta forskningen fårskapa klarhet hämtinnan. Forskning eller utredning kan väl komma på ett ut, menjag föreställer mig åtminstone att det borde gå litet fortare att få färdig enutredning med klart preciserat uppdrag än ett forskningsarbete. Att det liggerfara i dröjsmål framgår inte minst av propositionens statistiska uppgifter omdet formliga raset när det gäller bisamhäUenas antal. Det är ett ras som är såkraftigt att jag tvivlar pä att det föreslagna bidraget räcker tiU för att vändautvecklingen, men det är en annan sak. Jag skall inte ta upp den frågan tiUbehandling här, utan vi får väl se hur det blir . den 24 aprU 1974 Förvärv av aktier i Jag är litet tveksam om huruvida def inteligger en aUvarlig motsättning i att yrka bifall tUl en motion som vill stoppafallet i antalet bin, men jag tar den risken. Jag yrkar alltså bifall tUl reservationen av herrar Takmanoch mig själv - det gäller alltså punkten 2 i utskottets betänkande - men iövrigt bifaU tiU utskottets betänkande. Jag hoppas att reservantema inte fattar det somnågot ointresse i frågan eller som någon oartighet, om jag inte går in i någondjupare debatt i detta ärende, utan av rationeUa skäl och med tanke påkammarens tidsbrist endast yrkar bifaU tiU jordbruksutskottets betänkande nr 8med hänvisning tUl den skrivning som föreligger från utskottsmajoriteten. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller jordbmksutskottefshemställan i betänkandetnr 8 punkten 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föUande resultat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 7 Förvärv av aktier i Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 19 i anledning av propositionen 1974:85 angående utgifter påtUläggsstat tUl riksstaten för /74 i vad avserindustridepartementets verksamhetsområde jämte motioner. 1 fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande samtliga punkter i betänkandet. I det föUande redovisas endast denpunkt, vid vUken under överläggningen framställts särskUda yrkanden. Förvärv av aktier i Maj:t hade i propositionen 1974:85 bUaga 11underpunkten 3 (s. 41-44), under åberopande av utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden för , föreslagit att godkänna vadchefen för industridepartementet förordat angående försäljning av statensinnehav av aktier i bmk och förvärv av 50 000 aktier i . 1 detta sammanhang hade behandlats dels de ianledning av propositionen väckta motionerna 1974:1684av m. fl. (fp), 1974:1685 av m. fl. (vpk) vari yrkats attriksdagen skulle avslå hemstäUan under förevarande punkt i propositionen1974:85, dels den under den aUmänna motionstiden väckta motionen1974:541 av m. fl. (vpk) vari hemställts att hosregeringen skuUe anhålla om förslag syftande tUl förstatligande av Industri ABEuroc. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1684 om uppskov med behandUngen av propositionen1974:85 bUaga 11 punkten 3, 2. att riksdagenmed bifall tUl propositionen 1974:85 bilaga 11 punkten 3 och med avslag påmotionen 1974:1685 godkände vad chefen för industridepartementet förordatangående försäljning av statens innehav av aktier i bruk ochförvärv av 50 000 aktier i , 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:541 om förstatligande av Euroc. 1. i vad avsåg godkännande av förslaget i propositionen avherr i (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, att med bifaU till motionen 1974:1685 skuUeavslå propositionen 1974:85 bUaga I I punkten 3, 2. i vad avsåg förstatligande avIndustri AB Euroc av i (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1974:541 hos Kungl.Maj:t skuUe anhålla om förslag syftande tUl förstatligande av Industri ABEuroc. Förvärv av aktier i Vid dennapunkt hade avgivits särskUda yttranden 1. av herrarBörjesson i Glömminge, i och samt fm (samtliga c), 2. av (). i (vpk); Genom Cementas köp av Gullhögens bruk, som isak blev klart men som i sin sista fas skall välsignas av statenoch genom att staten föreslås säUa sina aktier i ochförvärva motsvarande del i Cementa, fullbordas en praktiskt tagethundraprocentig koncentration inom cementvaruproduktionen till ett mäktigtmonopol. Vårt parti har riktat uppmärksamheten påden privatkapitalistiska dominansen inom byggnadsmaterialbranschen ochspeciellt inom den tunga cementindustrin. Beträffande cementproduktionenhävdar vi att de privatägda jätteföretagen redan har sådan kapacitet att enstatlig nyetablering inte är en framkomlig väg för att uppnå ett statligtinflytande över denna bransch. Därför har vi tidigare ställt förslag omförstatligande av Gullhögen och Cementa, och föreslår vi förstatligande avden nya storkoncernen . Det är helt klart, menar vi, att prisutvecklingen och dengenomförda maktkoncentrationen, som skall godkännas, aktuaUserar att fråganom statligt ingripande tas upp till allvarlig behandling. Vi vet att prisstegringarna på bl. a. cement har varitavsevärda . Dessutom finns det anledning att misstänka attde s. k. byggkedjorna, som är nära lierade med materialproducenterna, tar ut imateriaUedet vad de förlorar i det andra ledet. De kan i materialledet göraännu större vinster än i själva byggledet. Vi vet också att det statliga delägarskapet i ABGullhögen, som består i ett ägande av av aktierna, inte ens har hafttill resultat att detta företags försäUning kunde ske med regeringens vetskap.En annan märklig omständighet är att de anställdas representanter ibolagsstyrelsen hölls utanför beslutet om Cementas köp av Gullhögen. Det är alltså helt klart att det statliga delägarskapetsådant det varit i Gullhögen inte på något sätt berättigar tiU någontillfredstäUelse över det statliga inflytandet i denna betydelsefulla bransch.Man kan väl inte påstå att tiUfredsställelsen blir särskUt mycket större efterden sammanslagning som skall välsignas. I pressdiskussionen efter den genomförda fusionen förraåret skrev Arbetet i en ledare : "Staten hartillförsäkrat sig en mindre del. Men kollektivt ägande och kontroll av cementtillverkningenär av sådan betydelse för löntagarna/konsumenterna att en insats avAP-fondsmedel skulle vara välmotiverat." anför: "Utskottet saknar inteförståelse för den negativa syn på cementmonopolet som kommer till uttryck imotionerna. Vid bedömningen av den nu uppkommna marknadssituationen måsteemellertid enligt utskottets mening beaktas att branschen även före samgåendetmellan Cementa och Gullhögen präglades av en stark koncentration. Utskottetlämnar det öppet huruvida den inom NO-ämbe- tetupprättade promemorian eller Cementas bemötande därav kommer sanningen närmastnär det gäller förekomsten av konkurrens inom ramen för det hittiUsvarandeduopolet." Jag måste fråga såsom representant förregeringspartiet: Är det inte ganska generande att på detta sätt jämstäUa såsom två likvärdiga parter och krypa bakom detresonemanget? Utskottet framhåUer vidare; "Om det också finns vissasamhällsekonomiska motiv för en samordning inom cementindustrin kan detifrågasättas om samgåendet meUan de båda företagen i branschen i realitetenvarit ett samhällsintresse." Man vinglar här och säger å ena sidan samt å andra sidanoch vet inte vilket ben man skall stå på. Man vet inte vilken uppfattning manskall ha i denna fråga. Utskottet anför: "När åtgärden nu har kommit tiUstånd måste det emellertid enligt utskottets mening anses positivt att statengenom det avtal som träffats får ökade möjligheter tUl insyn i och inflytandeöver branschensfortsatta utveckUng ." VUken insyn, , får staten iden fortsatta utvecklingen? Jag vUl erinra om vad skrev i en ledare den 6november om motiven för samgåendet mellan landets två cementproducenter,mot bakgrund av om det gör någon skillnad om ett cementmonopol är privatägteller samhällsägt. Man hänvisade tUl att när samgåendet aviserades i augustimotiverades det med att "ett sammanförande av den svenska cementindustrinpå en hand är erforderligt för att möjliggöra ett rationeUt utnyttjande avtillgänglig kapacitet och förebygga dubbelinvesteringar". Rätt mycket avdet resonemanget möter vi i dagens betänkande: "Utan samordning mellanCementa och Gullhögen kan man alltså befara dubbelinvesteringar med stor överkapacitet som följd Förvärv av aktier i citerade också vad skrev om situationen ungefär . Då hette det såhär: "som konkurrensen är hård, är den stimulerande ochavgörande." Tidningen drar den riktiga slutsatsen att ett av de citeradepåståendena måste vara falskt, eftersom inget påvisbart finns som säger attcementmarknaden undergick några avgörande förändringar mellan 1972 och 1973.Man utgår ifrån att det första citatets påstående inte är korrekt, eftersommotiveringarna för samgåendet torde vara av helt annat slag än vad som uppgavs.Det är självklart att Cementa varit intresserat av att köpa sin endakonkurrent, även om Gullhögens produktion är mycket mindre än Cementas. Igengäld är Gullhögens fabriker modernare, mera rationeUa och därigenom ocksålönsammare. I det läget avstod enligt uppgifter staten från att gå insom större delägare, möjligen som majoritetsdelägare, med motivering attstatens engagemang tidigare i byggnadsmaterialindustrin inte manade tillefter-föUd. I StäUet agerar staten så att Cementa får ett totalt monopol på densvenska cementmarknaden, som Gullhögens ägare, det Handelsbankennärstående investmentbolaget , kan göra en god affär med en vinstpå . Dessa 75 miljoner skall ju på 12 protokoll 1974. Förvärv av aktier i något sättockså betalas. VUka, om inte i sista hand konsumenterna, får betala de 75miUonerna tUl Industrivärdens aktieägare? Sammanfattningsvis innebär hela den här affären, somstaten medverkar tUl och som utskottets majoritet nu också tUlstyrker, attgenom Cementas köp av Gullhögen kommer Cementa att behärska av densvenska cementmarknaden. Alla som bygger nu kommer att bli kunder till Euroc,som är moderbolag i koncernen. Det finns anledning att ställa frågan; Kommerden ytterligare koncentrationen och hårdare monopoliseringen att innebära enprisutveckling som gynnar byggnadskostnader och hyror? Jag tror inte att det blir så, eftersom vi har sett, framför allt under1960-talet, vad den långt gående koncentrationen inom materialindustrin ochintegrationen inom andra delar av byggnadsindustrin har inneburit tUlsammansmed samman-flätningen med affärsbankerna. Jag ber att fä yrka bifall tUl reservationerna1 och 2 av i . HerrBÖRJESSON i Glömminge (c); Vi från sida har varit tveksamma tillden transaktion som blir resultatet av ett bifall tUl regeringensframställning om ett godkännande av vad chefen för industridepartementetförordat angående försäUning av statens innehav av aktier i brukoch förvärv av 50 000 aktier i . Vi har befarat att denna affär skalldra med sig en sammanslagning av de enheter inom cementindustrin som finns -sex eller sju stycken - och att en del av dem kommer att läggas ned. Vi har till utskottsbetänkandet fogat ett särskUt yttrandeför att markera vår tveksamhet beträffande det lyckosamma och samhäUsnyttiga ien sådan sammanslagning tUl ett verkligt storföretag. Om denna sammanslagningmedför nedläggningar - något som vissa uttalanden tyder på att man kan befara försämrar det den regionala balansen när det gäller näringslivets lokaliseringinom landet. Flera av de fabriker som denna koncern kommer att äga ligger iområden som har svårt att dra tUl sig industrier. Det är nog riktigt somföregående talare sagt och som framhållits i andra sammanhang att man på dettasätt åstadkommer en monopolsituation inom cementtillverkningen. Att staten ägerett visst antal aktier lär därvidlag inte betyda särskilt mycket. Som vi framhållit i vårt särskilda yttrande blir ennyetablering inom branschen praktiskt taget otänkbar på grund avdet stora övertag som denna koncern får genom fusionen. har haft denna affär underutredning, och han har uttalat att Cementas förvärv av GuUhögen måste ansesmedföra sådan skadlig verkning som avses i 5 § konkurrensbegränsningslagen.Näringsfrihetsombudsmannen har i andra sammanhang uttalat som ett slagstrossats, att det i vär värld inte har skapats något system som bättre än konkurrensenkan driva fram rationaliseringar, förbättringar och den bästa användningen avsamhällets resurser över huvud taget. har denna fråga kommit i ett kontroversiellt ochknepigt läge på grund av att har förklarat att prövningenav dennafråga skall förklaras vUande i avvaktan på Kungl Maj:ts och beslut.Således blir en tjänsteman som är tillsatt att bevaka att konkurrensen inteförsvinner neutraliserad och satt ur''spel av och regeringen. Det ärett ganska egendomligt förhåUande. framhåUer i sittuttalande att om och regering beslutar på det sätt som föreslagits,så har man accepterat en utveckling som han är tiUsatt att förhindra. Detta var några ord om den tveksamhet som vikänt inför behandlingen av detta ärende. Förvärv av aktier i HerrREGNÉLL (m): Utskottet ger i sin majoritetsskrivning beskedom att man kan ha vissa skäl att se negativt på det som man med större ellermindre rätt i diskussionen kaUar för cementmonopolet. I meningsmotsättningen omhuruvida det faktiskt har förelegat en konkurrens eUer inte sägerutskottet det har redan citerats här att man lämnade öppet omNO-ämbetets promemoria eller Cementas bemötande därav kommer sanningen närmast.Om avtalet sådant det nu framlagts för säger utskottet att riktlinjernaborde uppskattas som fördelaktiga för samhället. Representanter för och iutskottet har avlämnat särskUda yttranden. Däremot har detta inte gjorts frånmoderata samlingspartiets ledamöter, fast också vi på vårt håU naturligtvis ärmedvetna om att varje monopol innebär risker och att dessa rent av kan blisärskUt påtagliga, om staten lämnar sin medverkan i monopolet. Sådanaprincipiella synpunkter har bl. a. partiets vice ordförande, , framfört på ett tidigt stadium. I den allmänna debatten har fusionen blivit mycket olikabedömd. verkstäUande direktör har t. ex.uttalat sig starkt kritiskt, medan samma förbunds ordförande varit väsentligt mera positiv till både företagets och industriministernsagerande. Utskottets betänkande för att nu återvända till detta betecknar som sagt fusionen i fråga om sina riktlinjer som fördelaktig församhället. Något förvånande är det att utskottsledamöter efteratt ha godkänt dessa formuleringar i ett särskUt yttrande säger sig anse attfusionen "ur samhällsekonomisk synvinkel och med hänsyn tUl andra allmännaintressen har övervägande negativa effekter". Mot sig själva talar centerpartietsrepresentanter också på en annan punkt. Först ansluter man sig tiU utskottetskonstaterande att det får lämnas öppet om NO eUer Cementa haft rätt i frågan omhuruvida priskonkurrens faktiskt förelegat tidigare eUer inte. Därefter sägerman i sitt särskilda yttrande att "det är uppenbart att konkurrensenmellan de båda företagen i cementbranschen har medfört att prisnivån hållitsnere". Men sådana inkonsekvenser kan man råka ut får när detgäller att bedöma ett komplicerat ärende. Mera anmärkningsvärt är påståendet idet särskUda yttrandet att de företagsekonomiska fördelarna av ensammanslagning knappast kan vara av nämnvärd betydelse. Vi kan ta ett endaexempel på hur felaktigt det påståendet är. Där kan jag vända mig den 24 aprU 1974 Förvärv av aktier i tUl fruHambraeus, som annars talar om vårt behov av ett energisnålt samhälle.