prot · FX09108 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes avhert förste vice talmannen, § 1 Justerades protokolletför den 18 innevarande månad. Ang.beslutad breddning av Järnvägssträckan §2 Antalet suppleanter i vissa utskott HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Enligltill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit allantalet suppleanter i finans- och justitieutskotten skall utökas från 15 till16 samt atl antalet suppleanter i utrikesutskottet, som är 16,skall utökas till 17, Jaghemställer att antalet suppleanter i såväl finansutskottet som justitieutskottetbestämmes till 16 och antalet suppleanter i utrikesutskotiet bestämmes till 17, Kammarenbiföll denna hemställan, §3 Meddelande ang. fyllnadsval HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN anförde: Jagför meddela alt fyllnadsval till utskott kommer att företas dels vidmorgondagens sammanträde, dels vid sammanträdet . §4 Ang. beslutad breddning av järnvägssträckan Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () i kammarens protokoll för den 16 oktoberintagna fråga, nr 256, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta ianledning av beslul rörande breddning av järnväg.ssträckanSandbäckshult-Berga, Frågan- som gäller ett projekt av arbetsmarknadskaraktär - bereds isamråd av kommunikations- och arbetsmarknadsdepartementen, I avvaktan påresultatet härav är jag inte beredd atl göra några närmare uttalanden omifrågakommande åtgärder. Ominformation angående U 68-beredningens förslag Jag ber att fö tacka kommunikalionsminislern för svaret pä min fråga. Jaghade väl väntat mig ett något mera positivt besked i delta speciella ärende, såmycket mer som ett enigt trafikutskott och sedermera även gett sinviljeyttring till känna i vad gäller breddningen av bandelen ,en sträcka . Den"flaskhals" som den biten utgör bör elimineras till gagn förbåde person- och godstrafiken. Svårigheten för godstransporter via överföringsvagnarförstår vi ju alla, och persontrafiken frän mot går nuföreträdesvis via Emmaboda-Växjö-Alvesta, vilken resväg är längre änom trafiken gick via till , Denbreddning inom en del av Kalmar-Berga-banan som pågår i AMS:s regi och somberäknas vara klar bör utan uppehåll fortsätta med delenSandbäckshult-Berga, ty därigenom för län den uppryckning i kommunikationshänseendesom länet så väl behöver. Detta skulle också utgöra en liten kompensation förden åderiåtning som drabbat länet genom nedläggning av ett femtiotal miljärnväg , Länsstyrelseni har ocksä i Länsprogram poängterat det angelägna i en förbättradtrafikförsörjning och gett en sådan högsta prioritet. Jaghoppas att statsrådet för tid och tillfälle att mera i detalj studera detspörsmål vi nu debatterar, ty dä är jag förvissad om alt statsrådet insernödvändigheten av alt snabba åtgärder vidtages för att ge näringsliv ochbefolkning i län det stöd som behövs och där bl, a, goda kommunikationerär en viktig faktor. Jagförslår att kommunikationsministern vill avvakta utredningsarbetet och seresultatet därav, men det vore av stort värde om utredningen kunde forceras,vilket måhända är möjligt. Jag ber än en gång att fötacka statsrådet för svaret. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om information angående U 68-beredningens förslag Hert utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 262, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för attnärmast berörda myndigheter, organisationer och grupper skall fö möjlighet attta ställning till U 68-beredningens överväganden och förslag innan, dessa läggslill grund för beslut av statsmakterna. Jaghar redan vidtagit åtgärder för atl det av angivna syftet skalluppnås. Sammadag som U 68-beredningens promemoria Högskolereform överlämnades till mig, den3 september i är, distribuerades promemorian till a. de närmast berördamyndigheter, organisationer och grupper som tidigare yttrat sig över U68:shuvudbetänkande. I samband med distributionen angavs att ytteriigare exemplarav promemorian kunde rekvireras från . Promemorian harmångfaldigats i sädan omfatlning atl den efterfrågan som redovisats tilldepartementet kunnat tillgodoses. Ianslulning till överiämnandel klargjorde jag i ett uttalande, som spreds bl. a.via pressen, atl de som sä önskar har möjlighet att komma in tillutbildningsdepartementet med sina synpunkter och förslag pä U 68-beredningenspromemoria. Jag framhöll att synpunkter som kommer in före den i ärkommeratt kunna beaktas i propositionsarbetet. Delta besked har därefter iolika sammanhang upprepats. Enlivlig offentlig debatt förs kring promemorian Högskolereform,Inom skilda myndigheter, grupper och organisationer pågår enligt vad jagerfarit arbete med alt utforma yttranden över promemorian. Jag är övertygad omatt möjligheten att ta ställning till U 68-beredningens överväganden ochförslag står klar för alla berörda. Ominformation angående U 68-beredningens förslag HerrMOLIN (fp): Jag skall be att fö tacka utbildningsministern för svaret på min fråga, "Högskolereformen",med beteckningen U68, har föranlett en omfattande debatt och mött en ovanligthård kritik, inte minst från dem som kommer atl bli direkt berörda avförslaget. När den pariamentariska beredningen, efter ovanligt kort arbetstid,lade fram sitt förslag framhöll man atl det var viktigt att de närmast berördafick möjlighet atl ta ställning till beredningens överväganden och förslaginnan dessa lades till grund för beslut av statsmakterna. Min fräga gälleralltså i vilken form delta skett. Förstfrågar man sig om det blir något remissförfarande. Jag tolkar utbildningsministernssvar så att della inte blir fallet. Man har - om jag för knyta an till denterminologi som majoriteten i U 68-beredningen har använt - talat om en formellremiss. Den blir det inget av. Denna typ av remiss uppstår när man anmodarmyndigheter att yttra sig. Däremot säger majoriteten i beredningen att man kantänka sig en reell remiss, vilket är någoniing annat än atl de vars synpunkterman vill ha blir anmodade och tillfrågade. Min fråga är alltså: Harutbildningsministern den uppfattningen att någol formellt remissförfarande inteblir av, men alt det i stället kan bli vad man i detta sammanhang kallat enreell remiss? Detär i och för sig gott och väl att synpunkter får framföras, men om de inteframförs, tänker utbildningsministern då anmoda de berörda att komma medsynpunkter? Hur kan utbildningsministern annars försäkra sig om att få fram deberördas synpunkter? Det gäller lärarna, forskarna, studenterna ochförvaltningen på området. Utbildningsministern tycker väl att det är viktigtatt de berördas synpunkter för komma fram även pä detta område? Ominformation angående U 68-beredningens förslag Det är riktigt som säger all beredningen arbetat snabbi. Jagtycker atl beredningen, där även var ledamot, har gjort ett brajobb. Jaghar inte lärt känna eller riksdagsmän i allmänhet som formalister;del viktiga är ju resultatet. Har man behov av att snabba på en process somkanske varit alltför långsam i elt tidigare skede utan atl därmed föriora någotväsentligt bör man göra detta. Om alla som har synpunkter - det är jagövertygad om att man har på universiteten och bland studenterna, mennaturiigtvis också i andra organisationer av olika slag - för komma till talshar man därmed skapat möjlighet för dem atl bidra till atl vi faren sä brahögskolereform som möjligt. Jag känner inle studenter, professorer och docentersom särskilt tystlåtna personer. De sitter inle snällt och väntar sig att någonhögre myndighet skall ingripa och säga: Var nu så snäll och tala. Mitt intryckär atl de talar ganska fritt, vilket jag tycker är bra. Som jag tidigare nämndeskall det, i den mån de kommer in med yttranden före , bli mig englädje atl ta hänsyn även lill deras synpunkter. HerrMOLIN (fp): Jag är inte formalisl, men jag för nog ändå säga all del är ganskaoriginellt när man i den svenska förvaltningen inför en distinktion mellan enformell remiss - som alltså är det vanliga remissförfarandet -och en reellremiss, som skulle vara något helt annat. Man skulle därav möjligen kunna draslutsatsen att den formella remissen har mycket mindre betydelse än det som idetla sammanhang har kallals för reell remiss, I varje fall är del en originelluppfinning, del kan inle bestridas. Mendetta är naturligtvis inle del viktiga, utan det vikliga är: Vilket blirresultatet? Är det verkligen sä atl utbildningsministern känner sig säkerpå att med det nu tillämpade förfarandet kommer alla berörda till tals, är jagnöjd. Betyder del t, ex, alt den mest sakkunniga myndighet som vi har påomrädel kommer lill tals? Den distinktion mellan olika remissförfaranden som gör ärhans egen. Jag har inte anslutit mig till den. Men atl vara originell iförvaltningen tycker jag inte är felaktigt. Det kan väl vara skönt atl prövaocksä nya vägar. Det viktiga är ju att del önskade resultatet uppnäs, och delär som sagt mitt alldeles bestämda intryck all de som vill komma till talsocksä kommer till tals. HertMOLIN (fp): Det är ju inle tillräckligt all säga all de som vill skall få en möjlighetatl komma till tals, utan del mäste väl ocksä vara ett intresse för dem somskall bearbeta utredningens förslag i fortsättningen atl försäkra sig om allalla sakkunniga och alla berörda verkligen kommer in med syn- Det är därför jagsom ett exempel ställde frågan: Är utbildningsministern säker på all med delhär förfarandet kommer den centrala sakkunniga myndighetens synpunkter altföras fram? Överiäggningenvar härmed slutad, §6 Föredrogs och hänvisades Kungl, Maj:ts proposition nr 152 till civilutskottet, §7 Föredrogs, men bordlades åter betänkanden nr 41-50,lagutskottets betänkanden nr 27 och 28, socialförsäkringsutskottets betänkandennr 24-28, socialutskottets betänkanden nr 28-32 och 34, kulturutskottetsbetänkanden nr 16 och 17, trafikutskottets betänkanden nr 20 och 21,jordbruksutskottets betänkanden nr 33, 35 och 37 samt civUutskottetsbetänkanden nr 31-34, §8 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 134 och 135, Ominformation angående U 68-beredningens förslag §9 Interpellation ni- 136 om åtgärder mot narkotikabrott Ordetlämnades på begäran till FruKRISTENSSON (m), som yttrade: Narkotikamissbruket har under mänga ärutgjort elt allvariigi problem i värt samhälle, och det har ulan tvivel varitoch är fortfarande en bakomliggande orsak till mycket av den grovabrottsligheten. Under en följd av år har de centralstimulerande medlen utgjortdet allvariigasle missbruksproblemet. Genom gripande av förefallersituationen när det gäller centralstimulantia ha blivit något bättre, även omden är långt ifrån bra. Tecken tyder dess värre pä atl nya ligor är i färd medalt snabbi organisera sig med sikte på den svenska marknaden. Erfarenheternavisar att många ungdomar som börjar använda hasch övergår till morfinbas föralt därefter missbruka heroin, Å andra sidan synes en slor mängd av dem sommissbrukar hasch upphöra därmed redan efler. Men de som kvarstannar imissbruket visar benägenhet alt övergå lill tyngre narkotika.Framtidsperspektivet är enligl min mening myckel oroande, inle minsl på grundav atl ovedersägliga bevis nu föreligger för atl heroinet börjar fö en marknadäven i värt land. Även om beslagen ännu inle uppgår lill sä stora kvantiteterär den snabba ökningen under del alarmerande. Om vi nu är medvetnaom atl såväl centralstimulantia som LSD och andra narkotiska preparat oftamedför förödande, livsvariga skadeverkningar för missbrukarna, sä torde allainsiktsfulla bedömare vara ense om atl följderna av heroinmissbruk är rentkatastrofala. Dethot som det ökande heroinmissbruket utgör ledde till att häromåretförmåddes atl förbjuda opiumodling. Detta förbud - kombinerat med effektivareåtgärder när det gäller kriminalpolitiken i olika länder visavi narkotikahandlarna -medförde en minskning av handeln med heroin. I samband med justitieutskottetsbesök hos sedan framhölls ocksä att här nämnda åtgärderlett till en viss minskning av handeln med heroin . Turkiel haremellertid nu hävt förbudet att odla opium, och alla tecken tyder på en ökadtillgäng på heroin. Uppenbart är ocksä atl kineserna på allvar börjar bearbetaden europeiska marknaden när del gäller heroin. synes därvid spela encentral roll som dis-tribulionsbas för . När det gäller utgör denextremt liberala synen på bruk av narkotika, som mänga holländskapariamentariker visar, ett slorl bekymmer liksom också de knappa polisiäraresurser som avdelas för narkotikabekämpning. En efter europeiska förhållandensynneriigen liberal kriminalpolitik leder till alt i internationellanarkolikakretsar betraktas som det mest riskfria landet all satsa pä. Sedanlänge har den svenska narkotikamarknaden bearbetats med som bas. Mycketstora svårigheter föreligger när det gäller atl avslöja dem som handlar medheroin. Medlet, som även i myckel smä kvantiteter ger enorma förtjänster, ärsynneriigen läll alt dölja. Först efler elt utomordentligt personalkrävandeoch riskfyllt spaningsarbete har svensk polis i nägra fall lyckats uppspåraoch gripa kurirer som medfört heroin. Man kan dock tyvärr utgå ifrån att debeslagtagna kvantiteterna endast utgör en bråkdel av det heroin som finns ilandet. Detär inle enbart på de polisiära resurserna man måste föriila sig. En väsentligaspekt är kriminalvårdens möjligheter till effektiv bevakning av kvalificeradenarkotikabrollslingarpä våra kriminalvårdsanstaller. Det borde kunna övervägasall utforma närmare föreskrifter beträffande omhändertagandet av dettaklientel. Det händer inte sällan alt fiera personer i samma liga häktassamtidigt och placeras pä samma häkte. Enligt min mening är det angeläget attde fördelas på olika häkten. Likaså måste all berörd personal i häktena och påkriminalvärdsanstallerna fä information beträffande arten av de brott somvederbörande är misstänkt eller dömd för och effektivare säkerhetsåtgärdervidtagas. Vidare kan med fog ifrågasättas om inle berörda avdelningar inom vårahäkten och anstalter bör få en ylleriigare förstärkning av tillsynspersonal. Medanledning av det nu anförda anhåller jag om kammarens tillstånd alt till herrjustitieministern fä ställa följande frägor: Vilkaåtgärder ämnar herr statsrådet vidta för all sä långt möjligt stoppa den illegala heroininförseln? Övervägerherr statsrådet att utfärda ylleriigare föreskrifter till förhind rande av rymning från häkten och kriminalvårdsanstaller när det gäller per soner som är misstänkta eller dömda för speciellt grova narkotikabrott? Denna anhållan bordlades. § 10 Interpellation nr137 ang. lokaliseringen av industri till Väst- Nr 108 kusten den Ordet lämnades på begärantill (), somyttrade: Den fysiska riksplaneringen var efleriängtad. skulle möjligheterskapas för en mer långsiktig planering. Riksplaneringen skulle minskaexploateringstryckel pä vissa områden och styra lokalisering av miljöfariigindustri till områden där skadorna skulle minimeras. För lång lid skullevärdefulla områden för forskning, rekreation och friluftsliv skyddas ochskönhetsvärden bevaras. Improvisationernas lid skulle vara förbi. Detvar i första hand riksplaneringen gällde. Industrins inventeringarvisade krav på lokalisering till av oljeraffinaderier, crackers,petrokemisk industri, kondenskraflverk, stålverk, aluminiumverk, massafabrikeroch en rad andra miljöstörande industrier. Mellan 20 och 30 stora anläggningarville man fö in pä fram . En viktig uppgifl förriksplaneringen skulle vara all styra bort delar av detta tryck till andraområden i landet. Inovember 1970 gav regeringen klartecken till OK:s raffinaderi i Bro-fiorden,trots att arbetet med den fysiska riksplaneringen dä pågick inom kanslihuset.Innan fick tillfälle att pröva riktlinjerna för riksplaneringenöppnades ett nytt område för tung induslriexploalering. Isamband med detta beslul meddelade : "Del har sam tidigt i regeringens bedömning framställ som önskvärt alt området mellan och samt öarna och med kringliggande vattenområden undantas frän industrialisering i större skala med tanke pä atl invånarna i har behov av relativt näraliggande områden för friluftsliv. Kuststräckan bör likaledes enligt regering ens mening hällas fri från omfattande industrialisering för atl även i fort sättningen kunna tjäna friluftslivets intressen ." IriksplaneproposilJonen 1972 deklarerade dåvarande civilministern sin anslutninglill förslagen i rapporten när detgällde skyddet för de obrutna kusterna, däribland norra Bohusläns skärgårdskuslfrån Brofiorden till norska gränsen. Han konstaterade med syftning på deobrutna kustområdena: "För egen del anser jag de speciella värden som dehär aktuella områdena besitter väl dokumenterade liksom också behovet av attskydda dem mot miljöstörningar. Studierna av långsiktiga lokaliseringsbehovoch förutsättningar för den aktuella industrin visar alt nya områden intebehöver öppnas på på grund av brist pä fysiska resurser. Godtagbaraoch tillräckliga lokaliseringsbelingelser finns inom andra kustområden ochförutsättningar torde dessutom finnas i inlandet." Denindustri som särskilt avses i riksplaneringen är kraftverk, oljeraf finaderier, kemisk industri, skogsindustri, anläggningar för tillverkning av icke järnhaltiga metaller, anläggningar för upparbetning av kärnbränsle, fer- rolegeringsverk, stålverk, varv, cementfabriker. Nr 108 Civilministerns slutsals i propositionen var vidare atl fiertalet avde an- Tisdaeen den läggningarför vilka industrin har önskat lokalisering till borde kunnaföriäggas lill andra delar av landet. tillålasendasi om starka samhällsekonomiska skäl eller miljövårdsskäl talade för en sädan lokalisering. Närdet gällde de obrutna kusterna slog civilutskottet fast atl etablering avmiljöfariig industri hell borde undvikas i dessa områden. Sammanfattningsvisinnebar riksplanebeslutet att kuststräckan gränsen heltborde skyddas frän miljöstörande industri, alt slor återhållsamhet skulle gällaför lokalisering av sådan industri till i övrigt (starkasamhällsekonomiska eller miljömässiga skäl). Miljöstörande industri skullelokaliseras lill och . För Slenungsunds del angavs atlföroreningsutsläppen inte skulle fö öka, vilket blir en restriktion för ytterligareutbyggnad. Nylagstiftning i anslutning till riksplaneringen gav regeringen de redskap somkrävdes för alt styra lokalisering av miljöstörande industri. Detär nu tvä är sedan fattade beslul om den fysiska riksplaneringen.Länsstyrelser och kommuner har arbetat med fullföljandet av deintentioner som angav. Lokaliseringen av miljöfarlig industri ärdock inle direkt avhängig av della arbete. Delbör nu vara möjligt att se i vilken mån riksplaneringen har påverkatlokaliseringen av miljöfariig industri, om trycket på har minskatoch vilka beslut som fattats. Kuststräckan mellanLysekil och norska gränsen skulle skyddas. Under1974 har Skånska cementgjuteriet AB fött tillständ att bygga anläggningar förtillverkning av oljeborrningsplattformar vid och i Kälvik i ansökte likaledes om anläggning för tillverkning avoljeborrningsplattformar vid i Högdal men fick avslag. har ansökt om utnyttjande av montageplals på djupvatten vid Kålvik. VägförbätlringarAB har ansökt om utbyggnad av belonginduslri vid Sundsvik i Högdal. Vägbolagelhar ansökt om djupvaltenarbetsplats i i Högdal och senareanläggningar i Sundsvik. har ansökan hos koncessionsnämnden om ett oljekraftverk i Högdal, somdock på förelagels begäran är vilande. INorge har planer redovisats om norskl-svenskt samarbete kring ett kärnkraftverki norra . Frän svensk sida har detla förnekats. vill tillverka tyngre stälkonslruktJoner och sammansättaplattformar vid Sannäs i . torde dock en lokalisering lillBlekinge vara mer aktuell. I Sannäs har ocksä fråganom en upparbetningsanläggning för kärnbränsle Någonansökan hos finns enligt uppgift inte, men i en delremissärenden skymtar det fram att önskemålet kvarstår. 12 I föreligger vidare ansökan frånStatsföretag om lokalisering av ytterligare ettoljeraffinaderi pä Ly.sehalvön. WallhamnsAB har ansökt om lokaliseringsiillsländ angående utrymme Nr 108 för lagring av kol och olja i på . Planer finns också den en större kolhamn i . För Slenungsundsvidkommande föreligger ansökningar som delvis är ----- bifallna om utbyggnad avkrackningsanläggningar och petrokemisk industri från Slenungsunds kemiska AB,chemical AB, Unifos kemi AB och Modokemi. Koppartrans,och BP har ansökt om utbyggnad av raffinaderierna i . Idetta sammanhang bör ocksä uppmärksammas frågan om utbyggnad av hamn ochinseglingsled till , vilken förutom miljöskador och landskapspäverkankan initiera krav på nya lokaliseringar i området. Även Wallhamnsprojektelförutsätter ledutbyggnader. Vidarehar uppgifter förekommit om tillverkning av oljeborrplattformar på Öckeröutanför . Planer finns även pä lokalisering av kärnkraftverk lillBohuslän. Enligt fiera bedömare kan nya lokaliseringsinitialiv rörandeVästkusten vara att vänta . Dennagenomgång mindre än tvä är efter det atl fattade beslut omriksplaneringen visar att trycket på är mycket stort. Deenskilda lokaliseringsärendena kan givetvis bedömas från en rad utgångspunkter.Man kan diskutera i vilken utsträckning byggandet av ol-jeplatlformar inom detskyddade området strider mot riksplaneintentionerna. a. naturvårdsverketoch planverket har haft invändningar och betecknat planerna t. ex. päexploatering av Hogdalsnäsel som stridande mot riktlinjerna. De angelägnakraven pä sysselsättningstillfällen i norra är dock givelvis tungtvägande. Tillgången till djuphamn har ocksä diskuterats i riksplaneringen. Fråganom fortsatt raffinaderiutbyggnad i är ännu inte avgjord, men del finnsi och för sig förulsällningar för - om vi måsle bygga ut raffinaderikapaciteten- lokalisering till andra områden än . förmiljöskydd har avstyrkt utbyggnader i och . Även när delgäller den petrokemiska industrin talar energi- och miljöskäl för andralösningar än utbyggnader i . Planerna på exploatering av äroroande. Minavsikl är inte att här gä in pä detaljer i vart och ett av dessa lokaliseringsärenden.Del som bör ifrågasättas är snarare vilken betydelse riksplaneringensriktlinjer har haft och har för företagens önskemål om lokaliseringar,regeringens ställningstaganden lill dessa och möjligheterna tillhelhetsbedömningar. Dentendens som finns är att exploateringen av fortsätter. Vi riskeraratt förvandla till något av ett svenskt Ruhrområde med förödandeverkningar pä miljö och friluftsliv, regionalpolitisk balans ochsysselsättning. Just detla skulle riksplaneringen motverka. Samtidigtmäste den andra sidan av riksplaneringen uppmärksammas. Farhågor fanns och finns fortfarande för atl de skyddade områdena blir utan nya arbetstillfällen. Detta är speciellt aktuellt för norra 13 Nr 108 ningar pä sysselsättning genom andra företag än de miljöförstörandemåsle Tisdaeenden ' ' ''"'' utsträckning än . Del ärytterligare en förutsättning ' ''riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen skall kunna genomföras. Medhänvisning till angiven motivering anhåller jag om kammarens tillstånd atl till herrbostadsminislern ställa följande frågor: Vill statsrådet redogöra för det aktuella läget ivad gäller önskemål om lokalisering av industri till ? Vill statsrådet redogöra för regeringens aktuellatolkning av de riktlinjer för riksplaneringen som avser lokalisering avindustri på ? Vilka åtgärder avser regeringen vidta för alt ökasysselsättningen i norra ? § 11 Interpellation nr 138 ang. utfärdandet av inkallelsetill värnpliktstjänstgöring Ordetlämnades på begäran till (), somyttrade: Nuvarande regler för kortaste lid mellan erhållande av inryckningsordertill värnpliktstjänstgöring och inryckningsdag stadgar att ordern skall varaden värnpliktige till hända senast en månad före insläl-lelsedagen (SFS1969:380, § 7). Strävanfrån myndigheternas sida har varit och är att inkallelseorder skall utfärdas iså god tid som möjligt, vilket innebär alt order om inställelse tillrepetitionstjänstgöring eller första tjänstgöring kommer den inkallade tillhända tidigare än en månad före inslällelsedagen.