prot · FX09130 · 1974-12-31 00:00:00 — Eftersom det var en lösrycktmening ber jag att fä läsa upp hela sammanhanget, som ger en helt annan bildav utvecklingen. Jag gör det, därför att det har betydelse både i den härdebatten och i diskussionen om affärstiderna. Den riktiga bilden bör stå klarför kammarens ledamöler: "Andelenfast heltidspersonat av alt butikspersonal har 1973ökat i varuhusen eller från . Från maj1973 till har andelen fast heltidsanställd personal i varuhusensjunkit till , vilket är detsamma som i november1971. Nedgången förklaras huvudsakligen av infallandesemestrar." Denlångsiktiga utvecklingen har alltså varit i huvudsak när det gällerandelen fast heltidsanställd personal - med någon ökning. Nedgången i augustiär, såvitt man nu kan se, en tillfällig effekt av infattande semestrar. FruNordlander använde alltså inte de här uppgifterna på ett korrekt sätt. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. FruRönnung och även har på ett mycket övertygande sätt pekat påproblemen med deltidsarbete . Jag kan i långa stycken inslämma i denkaraktäristiken, men jag drar inte alls samma slulsals som de. Enligt minuppfattning låter de det bästa bli det godas fiende - del ligger kanske näratill hands för socialister. Om man frågar de människor som inte haftnågot arbete, och som har fått deltidsarbete, om de beklagar dennautveckling, får man säkert svaret att de tycker att det är bra att de harkunnal få ett deltidsarbete. Man kan naturiigtvis säga titt dem att de borde hahaft ett heltidsarbete med sex timmars arbetsdag, att de borde ha haftdaghemsplats så alt de inte behövt ta deltidsarbete, osv. Men vad har de förglädje av de vänliga orden? Vad de har nylla av är naturiigtvis att fl ettarbete och få betalt för det. Detfinns en självuppgivenhel i talet om att del är myckel problem med de socialaförmånerna för deltidsarbetande och atl deltidsarbete därför inte är bra. Detär ingen nyhet. Vi har i och på andra håll under många är påpekat atlman borde göra deltidsarbete jämställt med heltidsarbete, när det gällersociala förmåner, semester osv. är detta under uiredning på en del håll, har varit oerhört trögt att få förståelse för dessa synpunkter. Det ärmärkligt att socialdemokraterna, som har haft möjlighet att rätta till detta,nu klagar över att de deltidsarbetande inte har de rikliga sociala förmånernaoch säger all deltidsarbete därför inte är. Varför har ni inte gjortnågonling åt del, om ni nu anser att detta är ett problem? Enligtmin uppfattning är, som jag sade lidigare, dd viktigaste att få en kortarehellidsarbetstid med målet sex limmars arbetsdag. Men även när vihar,det, kan jag inte tro att människor kommer atl vara sä lika, att alla villha exakt samma arbetstid. Även då kommer människor all ha olika önskemål ochbehov, pä grund av sin familjesituation, på grund av au en del studerar osv.Därför kommer det att finnas behov av valfrihet i förhållande tillnormalarbetstiden även . Idet korta perspektivet, innan vi kan förverkliga de mål som vi alla arbetarför, är det angeläget atl göra deltidsarbetet bättre, få lill stånd bättreförhållanden för de deltidsarbetande och se till all man kan få deltidsarbetepä fiera områden, så att deltidsarbete inte bara blir någonting för lågavlönadekvinnor. Alltså större jämställdhet inom deltidsarbetet. På gällerdet alt - i förhållande till den kortare normalarbetstiden - skapa ökademöjligheter till en individuell anpassning av arbetstiden. (vpk): Det är just i samband med jämlikhetsfrågan som deltiden är ett problem.Deltidsarbete är ingen lösning för kvinnorna. Deltidsarbete betyderatt man ärhänvisad till de sämstajobben som ger små möjligheter till bättre jobb, bättrelön och mera ansvar. belyder alt samhället intelar på sig sin del av ansvaret för barnen. Man slipper bygga daghem, och sä fårkvinnorna pussla ihop familjens försörjning pä kvällar, mornar, nätter ochhelger. Ojämlikheten mellan män och kvinnor bestämmes genom deltidsarbetet.Arbetslivet fortsätter att vara männens, hemmet förblir kvinnornas. Hur dearbetar, vad som händer med familj och barn, blir deras ensak. Kvinnornaförblir maktlösa, underordnade och utslitna. Jagär inte emot deltidsarbete i princip. Det måste finnas för dem som av fysiskaetter psykiska skäl inte kan genomföra ett heltidsarbete. Men del måste varaell deltidsarbete på andra grunder än de som är gällande . Genom den tågaprocenten fackligt organiserade - det kan vi inte komma ifrån - kan dedeltidsanställda utnyttjas i dubbel bemärkelse. Detfinns två grupper deltidsanställda: de fast deltidsanställda och de extradeltidsarbetande. Del är den sista gruppen som har de största problemen, ochden växer också snabbast. Deras arbetsvillkor täcks ofta inte av avtal, däavtal i mänga fall saknas. Jag skutte vilja säga att det finns elldeltidsprolelarial med huvudsaktig uppgift att betjäna den konsumlionsslarkadelen av samhället. Det är dessa människor man möter i affärerna när manhandlar , och det är de som utnyttjas av kommuner och landsting påett närmast skamlöst sätt. Arbetsköpare sänker arbetstiden i proportion tilllöneförhöjningarna, och man reglerar företagens och kommunernas lönesumma medhjälp av de deltidsanställdas arbetstid. Detta är också ett hinder ilönerörelsen, eftersom de alltid är tillgängliga för arbeie. Skullevi här kunna enas om att avskaffa de uppenbara orättvisor som drabbar demänga deltidsarbetande i form av sämre anställningstrygghet, sämrebefordringsmöjligheter, sämre sociala förmåner då det gällersemesteriagstiftning, arbetslöshetsförsäkring och ATP-avgifter, skulle vi ocksåkunna lösa en del av de jämlikhetsprobtem som vi så gärna lalar om men intevitt göra särskilt mycket åt, framför allt för den stora skaran avdeltidsanställda, men även för andra som drabbas av samma orättvisor. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Jag har pekal pä en mängd nackdelar som är förenade med dellidsarbelet.Den främsta nackdelen är att en ensidig satsning pä deltid kan förhindra denreform som verkligen skulle innebära ett rättvist syslem med på lika villkor för man och kvinna. Vi måste få bort förhållanden somgör att kvinnors ekonomiska beroendeställning bibehålls. Deltid är ennödlösning, därför alt samhället inte har byggl ul sin sociala service. Jagskutte vilja ställa en direkt fråga till , huruvida hon harnågon uppfattning om vilka män som arbetar på deltid - det är alltså nio män avtio som arbetar på eller som önskar göra del. Vilka män tror fruKristensson väljer alternativet deltid? Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. lätt att påstå attdeltidsreformen skall gälla för bägge könen, men undersöker man hur det ser uti realiteten, finner man en enorm snedfördelning. Det är en uppdelning avarbetsmarknaden, där kvinnor arbetar på deltid, där kvinnor finns iläglöneyrken, där kvinnor inte har någon chans att få internutbildning osv.Vilka män ställer upp på en sådan anställningsform, tror ? HenROMANUS (fp): Vi kanske ändå är överens om en del saker som utgångspunkt fördiskussionen, att döma av senaste inlägg. Honsäger här att vi borde enas om att avskaffa diskrimineringen av dedeltidsarbetande. Ja, det är ingen svårighet för oss att vara med om attavskaffa den, eftersom det är vad vi har krävt under alla år! Vi har krävt skulle se till att de fick fult semesterersättning, de sociala förmånerna osv.,men riksdagsmajoriteten har avslagit våra förslag etter på olikasätt fördröjt deras genomförande. Det är alltså ingen svårighet för oss. Sedansade att även kommer vissa människor att viljaarbeta deltid, dvs. då än , om detta blir heltid. Det ärju precis det jag säger, och då måste man försöka ordna arbetslivet på ettdrägligt sätt även för de grupperna. Dessutomär det beklagligtvis sä, att vi inte har sex timmars arbetsdag utan åttatimmars arbetsdag. De människor som av olika skäl inte vitt eller inte orkararbeta i , eller vilkas barntillsyn inte är ordnad, har verkligaproblem , och de människorna är inte hjälpta av att socialdemokratiskapolitiker talar om sex timmars arbetsdag som en lösning på problemen. Om desedan slår upp tidningen, kan de läsa att statsrådet är ute ochsäger: "Vi vet inte när det kan förverkligas", eller att någon annansäger att det måste ta att genomföra. Det löser alltså inteproblemen , även om vi i och för sig arbetar för det. Vimåste därför se till att deltidsarbetet, som är dessa människors enda möjligheti dagens läge att över huvud taget ha kontakt med arbetslivet, blir bra. Ochdå är det heller inte särskilt fruktbart alt säga, att deltidsarbete bara ärnågonting för lågavlönade i underordnad ställning osv. Det får vi inte låtanöja oss med, utan det gäller att se till alt deltidsarbete kan erbjudas ocksåi andra former, så att man får kvalificerade deltidsarbeten och välbetaldadeltidsarbeten också. Detär det alltför vanliga socialistiska felet, au man talar om del underbaraframtidssamhället, men glömmer bort att vi också skatt lösa dagens problem fördagens människor. Det är vad det socialdemokratiska kvinnoförbundet har gjortnär det gäller arbetstiderna. Ni tror dessutom, att om ni bara får genomföra erlösning, skall alla människor bete sig precis så som ni har tänkt er. Sådana ärinte människorna. Jag häller visst med om, , att det är en snedfördelning , och jag försvarar inte den. Men problemet är ju att fl männen att i likamån som kvinnorna känna ansvar för hemmet och barnen. Det är detframtidssamhället som jag tycker att vi skall arbeta för, och det är enopinionsbildningsfråga. När vi har kommit därhän att männen känner ansvar förhem och barn kommer de att i samma grad som kvinnorna bli intresserade avdeltidsarbete, avkoppling och åtgärder på arbetsmarknaden som undertättar fördem att kombinera dessa båda uppgifter. Jag hoppas att lösningen på deproblemen inte ligger så långt fram i tiden. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. FruRÖNNUNG (s): ansluter sig tydligen till våra utopier, som han kallardet, om det samhälle som vi skall ha . Det var i alla fall folkpartietsom, trots att man visste att detta var en förhandlingsfråga, villeatt vi skulle ta ett principbeslut om sex timmars arbetsdag. Jagskulle vilja erinra om vad som hände när det socialdemokratiskakvinnoförbundets handlingsprogram Familjen lades fram. En av debärande grundsatserna där var sex timmars arbetsdag. Jo, denborgeriiga pressen slängde sig som vargar över det. Det var särskilt enborgeriig kvällstidning som med alla medel försökte smutskasta del. Man bryddesig inte om att hålla sig till sanningen eller ta reda på vad som verkligenstod i programmet. Men sedan blev det väldigt länge knäpp tyst på denborgeriiga kanten. Plötsligt gör så en fräck kupp och lanserar sextimmars arbetsdag som sitt eget förslag och vill att vi i skall taett principbeslut om frågan, väl vetande att sex timmars arbetsdag är enförhandlingsfråga. påstod i kammaren att vänsterpartietkommunisterna var det enda parti som ville ha sex limmars arbetsdag. Vi är naturligtvis smickrade över att vårt förstaghar betraktats som sä bra att andra partier ställer sig bakom det. Men jag villerinra om att det är det socialdemokratiska kvinnoförbundet som först har lagtfram det förstaget. ansluter sig nu till vår "utopi". Hen (): har nog inte förstått den kritik som vi riktade mot detsocialdemokratiska kvinnoförbundets program, och som vi vidhåller, om hon troratt det var förstaget om sex timmars arbetsdag som vi kritiserade. Det var detinte alls. Fördet första reagerade vi mot, att ni bara talar om hur ni vill ha det iframtiden, men inte bryr er om problemen på vägen. För det andra lanserade niett program som var en uppgörelse med valfriheten. Det skulle vara slut påvalfriheten. Den var en liberal villfarelse, som socialdemokratin hadehemfallit ål, men som man nu skulle ta sig Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Del socialdemokratiskakvinnoförbundels ordförande sade, att man skall ha sex timmars arbetsdag föralla, och barnen skall vara på daghem, och därmed har vi gjort upp medvalfriheten som målsättning. Vi hävdar, lika energiskt som ni, en förkortningav den normala arbetstiden med målet sex limmar. Jag behöver inte ulveckla delnärmare, eftersom vi är överens om den saken. Menvi hävdar också människors rätt atl avvika från det normala beteendet, atl haandra önskemål än att göra precis så som del socialdemokratiskakvinnoförbundet har skrivit i sitt program. och jag kan hauppfattningen att del är ett bra sätt alt leva. Men för oss i ärdet viktigt att människorna själva får utforma sin tillvaro, och bedöma hur manvill värdera olika saker: arbete, fritid, familjeliv, levnadsstandard osv. Detär det som skiljer oss åt. Om ni inte har uppfatlat det, vet jag inte hur viskatt uttrycka oss tydligare. Del var alltså det debatten gällde - att ni ansågatt valfrihet var någonling felaktigt - inte frågan om sex timmars arbetsdag. Sedanär det litet komiskt när säger, atl eftersom detta är enförhandlingsfräga sä var det en fräck kupp när vi ville att skulleuttala sig för ett långsiktigt mäl för arbetstiden. För det första kan jagkonstatera att socialdemokratiska kvinnoförbundets ordförande lydligen intetyckte att det var fräckare, än att hon kunde rösta för det. Hon var alltsåockså en kuppmakare. För det andra är det ingen nyhet att uttalar sigom målsättningen när det gäller arbetstiden. Del har man gjort i fråga omtidigare arbetstidsreformer. För det tredje kunde vi höra här ikammaren hur arbetsmarknadsministern sade att regeringen beslutat sigför att målsättningen skall vara sex timmars arbetsdag. Det som var en kupp ivåras och omöjligt alt genomföra, har alltså regeringen nu slutit upp bakomgenom sitt principbeslut. Dåtycker jag att det kunde vara dags även för att hålla med om, allriksdagen skulle kunna göra ett sådant här uttalande. Det skulle möjligen förafrågan framåt. (vpk): Jag skall inte diskutera vem som kommit först med förslaget. Jag villbara konstatera att det är ett bra förslag som alla borde satsa på. Jag troratt det skulle lösa många av de frågor som vi diskuterat här . Menjag är litet rädd för att man bara överlämnar denna fråga lill arbetsmarknadensparter, för där är det fortfarande männen som härskar. Institutet förmarknadsforskning har frågat ett representativt urval av vuxna i om devill ha sex timmars arbetsdag eller fyradagarsvecka. Varannan av de tillfrågadevill att arbetsdagen skulle förkortas, men bara var tredje vitt hafyradagarsvecka. Entydlig skillnad mellan mäns och kvinnors åsikter om arbetstidsförkortningenkommer fram i undersökningen. Av kvinnorna väljer fier- talet - -kortare arbetsdag och fyradagarsvecka. Bland männen däremotväljer fier - - den kortare arbetsveckan i stället för kortarearbetsdag. Man säger att denna undersökning kan vara en fingervisning förpolitikerna; kvinnorna utgör fortfarande mer än halva befolkning, meneftersom det oftast är männen som fattar beslut kan vi komma i den situationenatt det inte blir någon kortare arbetsdag utan någonting annat. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. FruRÖNNUNG (s): Att vi genom det socialdemokratiska familjeprogrammet skulle ha gjortslut med valfriheten är en typisk myt som den borgertiga pressen lånat sig tillatt använda. Jag skulle vilja uppmana att gå direkt hem och läsavårt partiprogram. Han får då en annan uppfattning än den som han kan ha fåttnär han läst den borgertiga pressen, som gjorde vad den kunde för att misstolkaprogrammet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall titt dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Fageriund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller inrikesulskoUets hemställan i betänkandet nr 25punklen 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför voiering med omröslningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 156 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,nedlade herr andre vice lalmannen i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel,varefter pä herr andre vice talmannens anmodan i (s) ur urnanupptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallil reservaiionenav m. fl. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels re- 6 protokoll 1974. servalionen nr 2 av herrLorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. 98nn pmher 1974 notering upplästes och godkändes följande voleringsproposiiion Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Den som vill att kammarenbifaller inrikesulskoUds hemslällan i betänkandet nr 25 punkten 2 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservationen nr 2av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Dä fruMarklund begärde rösträkning verkställdes voiering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 296 Nej - 16 Propositionergavs pä bifall till dels ulskotlels hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar i och Ekinge, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller inrikesutskottels hemställan i betänkandel nr25 punkten 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av herrar i och Ekinge. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrRomanus begärde rösiräkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemslällan, 2:o) reservationen nr 4 avherr m. fl. saml 3:o) reservaiionen nr 5 av , ochförklarades den förstnämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Däherr i begärde votering upptogs för beslämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstå- ende propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanfru begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeinrikesutskottels hemslällan i betänkandet nr 25 punkten 6 antar reservationennr 4 av m. fl. röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda voiering antagit reservaiionen nr 5 av herrLorentzon. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösiräkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vitt alt kammaren bifaller inrikesutskottels hemslällan i betänkandet nr25 punklen 6 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 4 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösial för ja-propositionen. Då herrNilsson i begärde rösiräkning verkslälldes voiering medomröslningsapparat. Denna omröslning gav följande resullal: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 6 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Finansieringenav sociala avgifter för arkivarbetare Den som vill att kammarenbifaller inrikesutskottels hemställan i betänkandet nr 25 punkten 7 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 6 av i m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertatet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dä herrRomanus begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: §12 Föredrogs inrikesulskoUets betänkande nr 26 i anledning av moiion om vidgademöjligheler till praktikarbete. §13 Finansieringen av sociala avgifter för arkivarbetare Föredrogsinrikesutskottels betänkande nr 27 i anledning av moiion om finansieringen avsociala avgifter för arkivarbetare. Hen RANESKOG(c): Ävenom utskottets skrivning om motionen 574 har formuleringen "föranlederingen åtgärd", så kommer ändock motionens yrkande attfullföljas. Remissinstanserna, ochriksförsäkringsverket har redan ögonen pä det problem som är förknippat med nugällande praxis. Med tacksamhet vill jag därför notera alt arbetsmarknadsstyrelsenär beredd att uppträda som arbetsgivare och anställande part ål allaAMS-anstättda. I detta avseende är det bara att invänta ett fullföljande avdetta löfte, som vät gäller . Ett fettryck tordeföreligga i utskottets skrivning. Mendet finns ändå en sak som inger bekymmer. Det gäller tiden för återbetalning avredan insända avgifter. Den omsluter generellt tvä är. Ettpar fall av anställningar har jag haft möjlighet alt helt följa. I del fall somi själva verket föranledde molionen har organisationen på återbetalning. Elt fiertal telefonsamtal har förts medriksförsäkringsverket och en rätt omfattande brevväxling med fotostatkopieringav avräkningssedeln med dithörande framställningar har ägt rum. Dock har allaåtgärder varit förgäves och alla framställningar förklingat ohörda.Länsarbetsnämnden har uppvaktats men endast kunnat svara: Vi kan inte säga hurni skall göra för atl fl avgifterna tillbaka. Dåär det inte att förvåna sig över att folk i allmänhet tycker att krångel ochbyråkratisering går nog sä långt. Denandra organisation som jag har haft möjligheter att följa i samma ärende är nuinne pä det tredje kalenderåret. Den har ej heller ännu erhållit någonåterbetalning. Ingenkan säga annat än att det är en förmän att fä anställa en AMS-arbetare och välockså en hjälp till AMS-arbetaren, som är tilldelad en meningsfylldsyssetsättningsform, men för en organisation som har synnerligen ont om pengarblir det ändå en synneriigen dryg utgift att för-skottera de allmännaavgifterna upp till . Närnu motionens syfte blir genomfört är det bara att hoppas att riksförsäkringsverketsnabbar på med sin gottgörelse till alla dem som väntat pååterbetalningen. Åtgärderför att fördjupa arbetsdemokratin Överläggningenvar härmed sluiad. Utskottets hemställan bifölls. §14 Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 28 i anledning av motion om rätttill ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. §15 Åtgärder för att fördjupa arbetsdemokratin Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 29 ianledning av motioner angående åtgärder för att fördjupa arbetsdemokratin. Idelta belänkande behandlades motionerna 1974:254av m. fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tbegärde initiativ pä lämpligl sätt som syftade till inledande av försök vidvissa stattiga företag med medbestämmanderätt pä alla beslutsnivåer förarbetstagarna samt 1974:1544 av m. fl. (c) vari yrkatsatt hos Kungl. Maj:l hemställde om tillsättandet av ett företagsdemokratisktråd sammansatt av företrädare för arbetsmarknadens parter ochriksdagspartierna, med uppgift atl samordna den fördagsdemokraliskaförsöksverksamheten, utarbeta företagsdemokratiska försöksmodeller, föreslååtgärder från statsmakternas sida som var ägnade att underlätta verksamheiensamt i övrigl stimulera den företagsdemokratiska verksamheten och debatten. allmolionerna 1974:254 och 1974:1544 inte föranledde någon åtgärd. Åtgärderför att fördjupa arbetsdemokratin Reservationhade avgivits av herrar i (fp) och Stridsman (c), () saml herrar i (c), i (fp) och ()som ansett all utskottet bort hemställa, atlriksdagen i anledning av molionerna 1974:254 och 1974:1544 som sin mening gavKungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. HenGRANSTEDT (c):