prot · FX09129 · 1974-12-31 00:00:00 — flertal lillfällen har kommunen skrivii till och uppvaktatbåde statsråd och ämbetsverk - men ulan resultal. Kommunen har inte bara laglfram sill problem ulan också lämnat förslag lill lösning och erbjudit sinmedverkan. Del är väl inte underligt all kommunen i den situationen anser atlockså statsmakterna måste la sin del av ansvaret för all klara barntillsynen,dvs. se till att del finns utbildad personal. Kanskeär situation ovanlig, men när den drabbar en kommun som har ell avlandels högsta - kanske del allra högsia - födelselal, är den myckel besvärligoch på läng sikl oroande. Statsmakternamåsle hjälpa lill i ökad utsträckning. Utskottet har sagt en hel del klokt ochvälmotiverat om förskolan, men jag ber utskottet och alla andra som kan påverkaden här siluaiionen på ett eller annal säll all beakta personalsituationen. Detär en myckel angelägen fråga i hela förskoledeballen. Hen (): En del av den debatt som har förts här om kvalilelen på förskolanlycker jag i någon män har handlal om atl sila mygg och svälja kameler. Del harvarit en diskussion som för utomstående kan verka teknisk. Men när man hartalat om hur stora grupper del skall vara - 15 barn plus överinskrivning eller20 barn - kanske del ändå har eu principielll inlresse all forlsalladiskussionen. Reservanlernaanser all maximum för en grupp i förskolan skall vara 18 barn. Ulskottel sägerall det skall vara 20 barn, dvs. i praktiken ligger skillnaden mellan 18, somreservanlerna föreslår, och 19, som egentligen är ulskoilels förslag med hänsynlill all ulskoiiel räknat med en viss del korilidsbarn. Detta är väl ändå enskendebatl. Kvalilelen i förskolan handlar inie om huruvida man skall ha 18eller 19 i en grupp. Vikligare vore del au la upp lill seriös diskussion -kanske inte minsl för som är en av reservanlerna - om hur stor denloiala för-skolinslilulionen skall vara. Ärdagis eller lekis som barnet kommer till någonling som är över-blickbarl? Inteminst barnslugeulredningen har intagit den slåndpunklen all den loialastorleken på institutionen är minsl lika vikiig som frågan om hur slor gruppbarnei skall vara i. Vi bör slräva efler förskolor -jag tänker här framför alllpä daghem - som häller sig till en sloriek av 50-70 barn totalt, en enhet somär överblickbar. Jag skulle faktiski viljabe , som har tagit upp den här skendebatten, att vändasig lill sin egen kommun som är en av de kommuner som hårdast har drivitlinjen att man över huvud tagel skall ha stora enheter. I den planering som mangjort i ' kommun har man i vissa fall lill sammanhängande enheierlagl ihop fiera daghemsavdelningar med friiidshem och lågsiadieavdelningar iden obligaioriska skolan och kommii upp till långt över 200 barn. Jagmenar att det är den totala barnmiljön vi måste diskutera och inte som enhuvudpunkt - vilket reservanterna har gjort och försökt göra del till enkvalitetsdiskussion - dryfta om man skall ha 18 eller 19 barn i en enslakagrupp. Låloss gärna komma lillbaka lill en diskussion om den loiala barnmiljön - om delär bättre med 50 eller 70 barn i en enhet eller att ha dem i en miljö med fierahundra barn. Jag talar alltså om små barn i förskolåldrarna. Då kan vi få endiskussion som handlar om kvalitet. Man kan inte ta en liten enskild del ochsingla ut den som en kvalitetsfråga. Vi måste diskuiera hela barnmiljön. FruLanlz har lagt fram en önskelista som bl. a. upptar lägenhetsdaghem som ellideal. Detta finns inte med i vpk:s motion utan del har tagit framhär i debatten. Man skulle alltså gå ifrån tanken på daghem med 50-70 plalsersom en enhet och i slällel som huvudalternativ överallt i höghusen, som fruLanlz uttryckte det, ha lägen-helsdaghem, s. k. smådaghem. Jagvill verkligen varna för alt lyfta in den frågan i diskussionen.Lä-genheisdaghem kan vara elt bra alternativ all ta titt i en rad kommunereller bostadsområden, där man som påpekade inte har tillgång för all komplettera de vanliga institutionerna. Men gör man del lillhuvudlinje och säger att inrättandet av daghem över huvud taget bör bygga påsmådaghemsprincipen - lägenhelsdaghem med 8-10 barn - uppslår ell annatproblem. Då kommer nämligen personalen alt bestå av en vuxen somär ensam med en barngrupp. Det är en arbetssituation som inte undertättar denvuxnes arbete ihop med barnen. Del är heller inte en arbetssituation sombefrämjar del som varit inne på förut - atl fä fram ell demokratisktarbetssätt, alt förskolorna skall syfta till jusl all skapa en demokrali, därbarnen skall kunna se hur de vuxna tillsammans arbetar i arbetslag och iarbetslaget både samarbetar och självfallet också löser konflikter. Det är detdemokratiska arbetslagets form som är viktig för all barnen i sin tur sedanskall kunna lillämpa ell demokratiskt arbetssätt, och detta underlättas inte avell system där man går in för lägenhetsdaghem som en huvudlinje. Jag hoppas alldet var ell tillfälligt avhopp från en vettig linje. Sedanhar här pågått en deball mellan de borgeriiga partierna, där de har försökireda ut för varandra vad reservationen 1 egentligen innebär. Litet klarhet harvät vunnits i den diskussionen, även om jag begriper att man fortfarande harolika uppfallning i moderaia samlingspartiet, och om vadman egentligen menar med denna reservation. Men på en punkt tycks man varaöverens, och den enigheten gäller då all det skallfinnas en alternativ förskola. Vad innebär del prakliskl, konkret? Jo, delinnebär atl man rekommenderar en konkurrens mellan organisationer, föreningaroch kommuner. Man rekommenderar en konkurrens om de falliga om dagensom den allmänna sexåringsförskolan erbjuder. Menär della verkligen rimligl? Är della ell prakliskl sätt alt angripa problemel?Jag tror inte del! Jag tror atl del är en leorelisk konstruktion, som har litenförankring i verklighelen. Vi vet alla - och det har påpekats av många - hurslor brislen är över huvud lagd på en vettig, stimulerande verksamhel för barn.Vi vel hur väldigl stor bristen är för femåringarna, hur myckel större den ärför fyraäringarna osv. Vi vel hur fä barn av dem som skulle vilja som får platspå daghem. Bristen är alltså slor för alla åldrar; den är slor för ire-, fyra-,femäringar osv. Varför skall man då gå ut med ell förslag som innebärkonkurrens om jusl dessa tre limmar för sexåringar? Är del ell vettigt sätt auhjälpa lill all lösa barnens problem, au stimulera barnen, alt tillgodosebarnens behov? Vänder man på det och säger att det är barnens behov som är detprimära, som vi skall försöka lillgodose, blir den rimliga linjen alt kommunen,föreningar och organisalioner skall försöka komplettera varandra - samverka.De skall inte konkurrera om samma smala remsa - tre limmar för sexåringarna -ulan försöka all så mycket som möjligt läcka in också femäringar ochfyraäringar genom olika slags verksamhel. Manbör således göra precis sä som vi tänker göra när det gäller den obligatoriskaskolan - t. ex. enligt det förslag till fritidsaktiviteter sombarnstugeulredningen lagt fram och som jusl nu är ule pä remiss. Där ärsynsättet att den obligatoriska skolan skall kompletteras med föreningarnasinsatser. Unga örnar, scouter, nyklerhdsorganisationer och religiösaorganisalioner skall vara ell värdefulll komplement lill skolan. Ulredningenvill stimulera föreningarna genom bidrag till deras barnverksamhet, men mantänker sig inte någol slags konkurrens mellan skolan och föreningarna, ulanutgångspunkten är just att föreningar och skola skall komplettera varandra. Varförinte överföra del synsättet, som såvill jag förstår har dl slorl gensvar närdet gäller 7-12-äringar, till atl gälla också förskolebarnen i stället för atlstimulera lill en konstlad konkurrens om sexåringarna? Delär slutligen myckel bra all såvitt jag uppfattat ingen i den deball som förtshär i uliatat den uppfattning som man ibland hör ute i debattensperiferi, nämligen att daghem och annan förskola inte är bra eller t. o. m. ärskadliga för barn. Det bör nu i debattens slulvarv noteras som någol myckelposilivt att ingen här i har fört fram en sådan uppfattning. Dennakritik mol daghem och annan förskola har också effektivt dementerats avföräldrarna själva, vilkel inte minsl de växande köerna till alla former avbarnomsorg visar. Föräldrarna har en tilltro lill förskolan. Diskussionenhär i har i ställd handlat om hur vi skall göra förskolan bällre,vidareutveckla den och reformera den. lunda viktigt att slå faslatt daghem och förskola är i stort miljöer för barn, som det är bra för barnatt vistas i och där barnen får en trygg omsorg. Del är också viktigt atl ståfast atl förskolepersonalen gör ett myckel bra jobb. Meddet anförda, fru lalman, vill jag yrka bifall lill utskottets hemslällan. HenROMANUS (fp) kort genmäle: anser all diskussionen om gruppernas storlekhuvudsakligen är en skendebatt, eftersom skillnaden mellan alternativen inteär så slor. Han hänvisar till att man utgått från all i grupper med 20 barnskall en del endasi vara där under kortare lid. Men tyvärr kommer nog denrekommendationen att lillämpas så all kommunerna tar in 20 barn på heltid igrupperna, eftersom köerna är så länga. är nog lika medveien somjag om atl del blir resultatet. Jag tror inte all skulle fåmedhåll om han sade till personal och föräldrar i förskolorna alt frågan omgruppernas storlek är en skendebatt. De har lidigare upplevi en gruppstorlekpå 15 barn och har av nöd tvingats gå med på en överinskrivning till 18 barn.Nu skall man i ställd få 20 barn över hela linjen. Min erfarenhei av dekontakter jag haft visaratt detta i hög grad uppfattas som en påfrestning päpersonalen, som redan är hårt anslrängd. Därför trorjag inte alt beteckningenskendebatl möter någol gensvar hos de berörda. HerrHellström säger att man i stället skall diskuiera hur stora barnstugorna skallvara. Jag tycker all del är myckel konsligl när man i en diskussion på ellområde säger all någol annal skall diskuieras. Man kan väl lala om bådafrågorna. Jag lycker all del ligger en hel del i synpunkten att barnstugornainte skall vara för stora. Å andra sidan ligger det också ett värde i allfrilidshemmen, när vi nu har sådana, får en nära anknyining lilllågsladieskolorna. Del är ju någol som också utredning harvarit inne på. Jag tror att det är möjligt all planera så alldaghemsavdelningarna placeras på ell sådani säll atl miljön inie blir alliföriröUande för de små barnen. HerrHellsiröm lolkar reservaiionen angående enskilda förskolor så, atl den skulleinnebära en rekommendation till konkurrens om sexåringarna. Del gör den inte.Del står myckel tydligt i reservationen atl vad del gäller är att i första handunder en uppbyggnadstid ta till vara alla resurser för au på det sätlelsnabbare få förskolan utbyggd. Samhället bör visa en rimlig generositet mol deenskilda ansträngningar som görs. Alt säga nej till det, är att låta dd bäslavara del godas fiende. Jagskall slutligen be all få hänvisa lill dl uttalande av den uiredning som herrHellström varit ordförande i, där del heler: På liknande säll som i fråga omden obligatoriska skolan skall privat institution kunna betraktas som förskola,om den fyller de krav som uppställs på de samhälleliga förskolorna, såsom deuttrycks i förskollagen och i tillsynsmyndighetens råd och anvisningar. Det är jusl della vi harlänkl oss. Fröken () kortgenmäle: Vi har fåll höra många lolkningar av vad reservaiionen 1 egeniligenhandlar om. Jag har lidigare rekommenderai kammarens ledamöler all läsa den.Dei brukar vara del bäsla sällel all få reda på innehållel. MalsHellsiröm påslår nu all reservaiionen handlar om all vi vill rekommenderakonkurrens, men del är hans egen speciella tolkning. Jag kan inte finna någolord i reservaiionen som ger möjlighet lill den tolkningen. treservaiionen t slår all kommunerna skall ges räll att i sin förskoleplan räknain plalser i enskilda förskolor för atl under eu uppbyggnadsskede snabbi kunnafå lill siånd de plalser som behövs. Längre ned slår au sådana förskolor skalluppfylla de krav som slälls på kommunala förskolor. Det slår däremol ingeniingom att något rekommenderas; kommunerna skall bara ges den här rällen. HerrHellslröms lolkning måsle vara hans egen hell och hållel. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: undrar om det är någon huvudlinje för vpk all prioriieralägenhelsdaghem. Det är det inte, utan vad vi har menat är att man skall tavara på alla de möjligheter som står till buds, när nu siluaiionen är säkatastrofal som den är. Lägenhdsdaghemmelär inte del enda, ideala alternativet, men det är för mänga kommuner enivingande nödvändighei - som jag redan har påpekat - eftersom del inte finnsnågon mark atl tillgå. Lägenhets-daghemmet är också elt bra komplement tillfrislående barnstugor. Jaghar också redan påpekat alt lägenhetsdaghemmet automatiskt ger vissa fördelar.Där kommer kvalitetsaspekten in. Det för automatiskt med sig små daghem, smålekskolor och små friiidshem, och del ger i sin lur mindre barngrupper. Mankommer nära hemmiljön med kamrater, man kommer nära familjen. Barnstugan görsockså fiexibel och kan användas för andra ändamål allteftersomåldersfördelningen i bostadsområdet förändras. pekar på en nackdel: med småbarngrupper blir del ensampersonal på lägenhelsdaghemmen. Men så behöver delinte bli, om man följer vpk:s förslag i den här frågan. Vi menar att för en småbarnsgrupp,som skall innefatta högst 10 barn, behövs fyra vårdare och för en syskongruppmed 15 barn tre. Risken au del skulle bli ensampersonal behöver man alltsåinte vara orolig för. Hen () kortgenmäle: Jag är glad över all modifierade sitt uttalande, menfortfarande finns väl några konsligheter kvar. Jag vet inte om kännerlill hur man lägger upp elt schema i en barnstuga. Personalen måste rimligengå i skift, om vi har två vårdare på 10 barn 7 protokoll 1974. och barnstugan skall varaöppen från kl. 6 eller 7 pä morgonen lill eller 19 . Då blirdet under lång lid, också med vpk:s modell, en ensam vuxen som skall ta hand ombarngruppen, och det aren nackdel. Dessutom blir del inte, som sade,billigare med den uppläggning hon redogjorde för ulan tvärtom dyrare. Lägenhetsdaghemkan vara bra som komplement - därom är vi överens - men som huvudlinje är detdyrare och ger personalen en besvärlig arbetssituation. Jagbegriper vidare inte den här diskussionen om hur kommunerna tillämparrekommendationer. Om inte tror all kommunerna tillämparutskottets rekommendationer om 19 barn, varför finns det då skäl all tro all debättre skulle tillämpa reservaniernas rekommendation om 18 barn? Den bristandetilltron till kommunernas sätt all tillämpa slalliga rekommendationer måste välrimligen gälla i fråga om såväl reservaniernas förslag som ulskotlels. HerrRomanus frågar: Vad säger personalen själv, om man går ut och diskulerar delhär? Är del dl skenproblem? Ja, jag tror del, för personalen själv uppfattardel nog som betydligt viktigare än om man har 18 eller 19 barn i alla grupperatl man har mindre grupper när man har många barn med särskilda svårigheter,när man integrerar barn med särskilda behov. Del är den typen avprioriteringsfrågor som helt kommer bort i reservanternas resonemang. Slutligen:Gäller den alternativa förskolan en konkurrens eller inte? Nalurliglvis är delen konkurrens som avses. Vad vi menar är all man skall la lill vara allaresurser. Är del en bristsituation, så bör man inte bara tänka på de sexåringarsom täcks in av den kommunala förskolan. Varför rekommendera alt man frånorganisationernas sida samlidigl skall försöka täcka in just den bilen? Varförinte uppmana organisalionerna all intressera sig för andra åldersgrupper därbrislen är siörre? Del är på det sättet man tar lill vara alla resurser, ochdel är det vi eftersträvar. Dellahade också förställ om han hade läst fortsättningen av vad som ståri barnstugeulredningens betänkande. Han stannade jusl inför slutsatsen. Därsägs nämligen: "Dylika fall lorde bli fåtaliga i samband med all6-åringsförskolan blir ett obligatoriskt kommunall åtagande. Det är i ställd,enligl ulredningens mening, av värde om privata organisalioner, somsludieförbund, ungdomsorganisationer, religiösa organisalioner m. fi. liknandegenom fritidsverksamhet av olika slag kan rikta sitt engagemang lill de barn-och ungdomsgrupper som ännu inte kunnat läckas in genom samhällelsinsatser." Delär ett synsätt-alt man skall samverka kring barnen-som ulskollet och reformenföreträder i slällel för att man i någol konstlat organisatoriskt nit skallkonkurrera om sexåringarnas tre limmar i den allmänna förskolan. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Jag tror alt jag något behöver precisera de krav vi har ställt tidigarei värt politiska arbete. Vadvi menar är alt en smäbarnsgrupp skall omfatta högst 10 barn och en syskongrupphögst 15 barn. 1 småbarnsgrupperna skall det finnas två vårdare på fem barn,och i andra grupper en vårdare på fem barn. Något problem med överlappningföreligger inte alls. HenROMANUS (fp) kort genmäle: Vi föreslår i reservaiionen att gruppstorleken skall bestämmas lillhögst 10 barn respeklive högst 15 barn med möjlighet till överinskrivning. Delär fråga om dl slalsbidragsvillkor. Ulskottel däremol säger när del gäller 20barn atl del enligt rekommendationerna är lämpligt att utnyttja en tredjedel avplatserna för kortlidsverksamhd. Men del är ju bara en from förhoppning, ochherr vet precis lika bra som jag atl man i ålskilliga kommuner kommeratl använda samlliga platser för hellidslillsyn. Del är alltså här en avgörandeskillnad mellan våra uppfattningar. Sedanvill jag understryka att del inte var min mening att komma med någol stympatcitat. Men liden räckte inte för mer än det väsentligaste. Jag hade för avsiktall läsa upp hela avsnittet, och det har gjort. Detväsentliga är ju det som jag citerade: "På liknande säll som i fråga omden obligaioriska skolan skall prival inslitution kunna betraktas som förskolaom den fyller de krav som uppställs på de samhälleliga förskolorna så som deullrycks i förskollagen och i tillsynsmyndighetens råd och anvisningar." menar någonting med della, vilkel jag förutsätter atl den gör,nämligen alt enskild förskola skall kunna belraklas som förskola, då är delinte fråga om någon kompletterande verksamhel i form av barnlimmar ellernågonling liknande. Del är jusl fråga om alt dessa institutioner skall kunnafylla den funktion som förskolan fyller - och det är det vi har föreslagil ireservaiionen. Jag finner att vi följer upp barnstugeutredningens uttalande påden här punklen ganska bra. Om dessa förskolor sedan får statsbidrag eller ombara kommunerna stöder dem, del är en fråga av någol underordnad belydelse. Detviktiga är atl ulredningen har slagit fasl att enskilda förskolor som uppfyllerav samhällel ställda krav skall kunna belraklas som förskolor. På den punklenanser jag att borde stödja reservaiionen, även om jaginte vänlar mig all han skall göra del. HenHELLSTRÖM (s) kort genmäle: För alt ta delsista först - det slår i ulredningen: "På liknande säll som i frågaom den obligatoriska skolan ." inte har begripitvad den här diskussionen har handlat om, så vill jag säga atl den handlar omstatsbidragen lill vad som i ' reservation kallas alternativaförskolor. På precis samma sätt som vi är molslåndare till alternativa skoloroch ell automatiskt statsbidrag till sådana, är vi motståndare lillstatsbidrag lill alternativa förskolor. Det är ju detta som den här diskussionengäller, och del är därför Förskolan m. m. Nr 129 det i ulredningens betänkande just slår atl vi anser all förhållandena Onsdieen den '''"O'"'"'* ' 1'khet med vad som gäller för den obligatoriska skolan, ' J" '"' '"" någon statsbidragsautomatik för privata skolor. --------------- Vårprincipiella syn är alltså densamma som i fråga om den obligatoriska Förskolan m. m. skolan, och där är vi sombekant siarka motståndare lill tanken på alternativa skolor. HerrRomanus fortsätter sedan atl föra vad som enligl min mening är en skendebatl omall det skulle ligga en kvalitetsskillnad i om man har 18 eller 19 barn i engrupp. Den skillnad i styrka i rekommendationen som skulle finnas mellan debåda förslagen begriper jag inte. förslag innefattar en möjlighettill överinskrivning, som just är en sådan där gummiarlad möjlighet förkommunerna att gå in och fylla på med barn mer än vad har önskat.Överinskrivningen finns inte i utskottets förslag. HerrRomanus har inte velat ta upp vad jag lycker vore en viktigare debatt.Kvalilelen i förskolan gäller snarasl frågan: Hur skall vi la hand om de barnsom har del sämst ställt, barn med särskilda behov? Hur skall vi se lill all debarnen garanleras mindre barngrupper och mera personal? Det är en betydligtvikligare kvalitetsfråga. Ochså, för all ta den andra vikliga kvalitetsfrågan, några ord lill efter den senaste redovisningen av hur vpk:s förslag ser ul kvarstår juatl personalen skall gå från kanske kl. 7 lill eller 19 - de måste gå iskift. Just under den lid när del är mest barn närvarande kan delmycket väl bli en människa ensam, och en människa har svårt alt visa för barnhur elt demokratiskt arbetslag fungerar. Jag menar att dessa aspekter tillsammans - hur viskall ta hand om barnen med särskilda behov, att förskolan skall syfta till atlbarnen skall få möjlighet att med sig själva införliva ett demokratisktarbetssätt och alt det är viktigt all personalen ges goda arbetsmöjligheter, såall man kan jobba i arbetslag - är huvudpunkter i reformen. Men del är lyvärrinte några huvudpunkter i reservanternas argumentering. Hen CARLSHAMRE (m): Jag vill återvända lill del anförande som höllför elt par limmar sedan. Del var ett intressant inlägg som jag i stora delarkan instämma i; del gäller särskilt lovsången lill de myckel små daghemmen,lägenhelsdaghemmen. Men del var också ell avsnilt som jag iror kräver litet aven kritisk kommentar. Jag syftar på ' lek med de stora siffrorna ochden beräkning hon gjorde av del fakiiska behovet av barnslugeplalser i landet.Det är elt vackert exempel på hur man med siffror som i sig själva är hellkorrekta kan ge en alldeles sned bild av verklighelen. Delär rikligl all del finns ungefär 800 000 barn i förskoleåldern i . Delär också rikligl alt ungefär hälften av dem, 400 000, är barn vilkas föräldrar- den ena eller båda - är förvärvsarbetande och atl de alltså behöver någon formav tillsyn när mamma och pappa är borta. Men del är inte rikligt att säga attsiffran 400 000 representerar del fakiiska behovet av daghemsplalser för barnsom snarasl möjligt måsle täckas. För del första skall ursprungssiffran 800 000omedelbart reduceras med ungefär 50 000 - en halv årgång. Del gäller dem som ärunder . För det andra skall man lill de befinlliga 60 000daghemsplalserna - angav alldelesrikligl della anlal - lägga ungefär lika många i familjedaghem. Då blir bilden en annan när det gäller behovsläckningen. Mendet är också så all många av de här 400 000 barnens föräldrar har sinbarntillsynsfråga ordnad på annal sätt. Del är inte nödfallslösningar ulan ddär någol som de vill ha kvar även om de lill äventyrs dag skulleerbjudas en daghemsplats. Del finns andra sätt all ordna detta - i någon månmed anställd arbetskraft, även om det inte är många som har möjlighet tillsådant numera - med hjälp av släktingar och vänner. Vi vet alla hur sådani gårlill. Del är mänga som inte skulle vilja ha en daghemsplals, om de fick del. Denmer pedagogiska sidan av saken, barnets behov av alt träffa andra barn,försöker vi tillgodose genom vad vi egentligen diskuterar , nämligen denallmänna förskolan med dess dellidsgrupper. Om man säger att del fakiiskabehovet sannolikt är 200 000 plalser, så är del anlagligen minsl likakorrekl som uppgiften alt det behövs 400 000, om man bara utgår från siffrorna.Detta är emellerlid inte så viktigt. Den debatten förde vi ganska allmänt i ochutanför för sex : Hur stort är det så att sägaslutgiltiga behovet av barnslugeplalser? Men vi slutade all föra delresonemangel därför all vid den lidpunkten dä det totalt fanns 10 000-12 000platser i landet och alla var överens om all della var alldeles för litet, vardel ganska ointressant om den så atl säga slutliga gränsen bedömdes gå vid 100000 - eller som man då sade 180 000 plalser.