prot · FX0949 · 1974-12-31 00:00:00 — Så är förhållandet inom den företagshälsovård där jag arbetar, och dethar fungerat på ett utmärkt sätt. Under sin anställning vidföretagshälsovårdscentralen har läkaren fått den komplettering i arbetsmedicinsom behövs. Den utbildningen kan man få utanför den ram i fråga om flödet avläkare till denna verksamhet som har beslutat om. Detsamma gäller skyddsingenjörerna. Det har nämUgen sagtsatt det är lika viktigt att den tekniska delen av företagshälsovården byggs utsom den medicinska. Det råder mycket stor brist på duktiga skyddsingenjörer ivårt land och det finns ett program för ökad utbildning av skyddsingenjörer.Men också här råder det konkurrensförhållandet att företagshälsovården sökerskyddsingenjörer, medan även yrkesinspektionen, som vi fattat beslut om enkraftig utbyggnad av, behöver duktiga skyddsingenjörer för sin inspekterandeverksamhet. Även här är det en besvärlig avvägning mellan olika intressen. Vi påskyndar inte ett uns utbyggnaden avföretagshälsovården genom att fatta ett principbeslut, som inteförpliktar till någonting. Vi löser problemen den dag vi har resurser att sättain för att få ett tillräckligt antal läkare, skyddsingenjörer och annanpersonal vid företagshälsovårdscentralerna, I reservationen 6 upptas frågan om samordning avföretagshälsovården och problemet med de små företagarna, egenföretagarna ochföretagen med spridda arbetsplatser. En del problem med spridda arbetsplatserhar klarats genom Bygghälsan, som har en företagshälsovårdsorganisationuppbyggd. Men det är ju ingenting som hindrar att de små företagen söker sigtUl befintUga företagshälsovårdscentraler eller att de bildar nya. Det ärheller ingenting som hindrar att landstingen engagerar sig iföretagshälsovården. Jag kan ta ett exempel från det län där jag bor och därRune , som här har talat om dessa saker, är landstingsman. Där bildarlandstinget nu tiUsammans med företagen en företagshälsovårdscentral vid sidanom den som redan arbetar i , Det finns alltså möjlighet för landstingenatt på det sättet hjälpa de små företagen. Det är ju viktigt i ett sådant härarbete att företagshälsovården är så integrerad i företaget som möjligt. Detblir den inte om man enbart köper tjänster. Man bör ha ett annat inflytandeöver verksamheten också. Det har sagts att landstingen bör få uppgiften att inomlänen samordna företagshälsovårdens utbyggnad. Ja, vi har ingenting emot attlandstingen engagerar sig också där. Det visar sig emeUertid i många landsting,bl, a, i mitt hemlän - med borgerlig majoritet - att det varit mycket trögt attfå i gång företagshälsovårdsarbetet. Jag deltar själv i det arbetet, och jagvet att det har varit mycket trögt. De borgerliga ledamöterna har inte precisskjutit på. Det finns organ som skaU bevaka utbyggnaden avföretagshälsovården ute i landet. Vi har på den centrala nivånföretagshälsovårdsdelegationen, och det finns regionala hälsovårdsdelegationersom har tUl uppgift att ute i regionerna bevaka hur man bygger uppföretagshälsovården och vilka problem man där har. Vidare har viyrkesinspektionsnämnderna, som också skall se tUl att denna verksamhet byggs utpå ett riktigt sätt. Jag tycker därför att det inte finns någon anledning atthär besluta att också landstingen skall ha detta arbete. Jag yrkar avslag på reservationerna 4, 5 och6 och bifall till socialutskottets hemställan på samtliga punkter. i (c) kort genmäle: När det gäUer statsbidrag tiU insatser förden inre mUjön i företagen viU jag först fråga i om den sakenär mindre viktig 1974 än den var 1971. Och om den i princip var värd att tasupp 1971, varför är det då fel att göra det 1974? 1971 hade ju enmotion i samma fråga som vi nu har motionerat om. Jag har inte hans motion här,men jag har vetskap om att yrkandena är likartade. I fråga om principen har vi klargjort att vi står på sammalinje: företagen-produktionen skall i princip bära de här kostnaderna, menvissa företag särskilt den mindre företagsamheten har så storainvesteringar att göra för att få till stånd bättre mUjöförhållanden att deinte orkar med det. Är det inte lika viktigt, , för den anstäUde attmUjöförhåUandena förbättras inom företaget, på arbetsplatsen aUtså, som att detgörs förbättringar utanför företaget? När det gäUer luftföroreningar, buUer,vattenföroreningar osv. i den yttre mUjön är ju med om att beviUastatsbidrag. Sedan frågade hur det här bidraget skaU seut. Behöver det vara svårare att utforma ett bidrag till insatser för den inremiUön än för den yttre? Jag kan inte förstå det. När det gäller den andra frågan, omsamordningen för företagshälsovården, är det samordningsfunktionen som vi vUlatt skall ta hand om. Vi har den bestämda uppfattningen att härfinns många olika och spridda arbetsplatser som annars kommer att stå utanför.När i övrigt har huvudansvaret för sjukvården bör det inte varanågon större svårighet att ha ansvaret för samordningsfunktionen. HerrÅKERLIND (m) kort genmäle; Jag är förvånad över att i Växjöi dag ställer sig så väldigt negativ tiU förslaget i reservationen 3, omstatsbidrag tUl arbetsmiljöförbättrande åtgärder. Den motion som 1971 tUlsammans med har jag här. a. att mUjön är inte bara en fråga om den yttre miUön utan ärminst Uka angelägen inom fabrikslokalerna. Föroreningar, särskilt i fråga omluften, utgör på många industrier en stor olägenhet för den som där har sindagliga arbetsplats. Även bullerfrågan är för trivseln och miUön avgörande. Imånga faU medför luftföroreningarna och buUernivån invalidiserande skador förde anställda. Vidare säger man i motionen att självklart är det i förstahand ägarna till industrin som har ansvar för att arbetsplatserna är utformadeså att de icke utgör en hälsorisk för de anstäUda. Men lUca väl som samhälletstimulerar tiU förbättring av den yttre mUjön bör samhället också stimulera tUlförbättringar inom industrin. Och man vill ha ett stimulansbidrag frånsamhällets sida som skuUe kunna medverka till en förbättring i detta avseende.Man hemställer om en prövning av möjligheterna till och formerna för enutvidgning av samhällets stöd tiU industrier för vatten- och luftvårdandeåtgärder att omfatta även industrins inre mUjö. Detta skrev och 1971 i enmotion till . Jag är som sagt förvånad över att i Växj i dagså kapitalt har bytt fot. () kort genmäle: Jag tycker att i förstorarupp skillnaderna i ståndpunkter när det gäller reservationen 3. att om mUjön skall bli dräglig måste tydligen staten betala. Han befararatt konkurrensförhållandena kommer att rubbas, att vi kommer in i ettbidragssamhälle osv. Men det är ju inte detta som det är fråga om. Vi har jualla betonat det framgår också av reservationen att vi är helt ense omhuvudprincipen att kostnaderna för arbetsmUjön skaU belasta produktionen. Vaddet är fråga om är att hjälpa en del företag, som sitter fast med gamlalokaler, maskiner och liknande, över ett omställningsskede för attförbättringen skall kunna gå snabbare och smidigare, till fördel för deanställda, och att man därför på olika sätt skaU kunna stimulera till insatserför en bättre arbetsmUjö. påpekar ju också, som jag citerade,att här kan vidtas åtgärder som får en sådan effekt. Fast man säger - som herrNilsson också framhöll att det skall i så fall vara näringspolitiska ocharbetsmarknadsmässiga motiveringar för detta. Jag tror inte att skillnaderna är så stora. Det jag sadevar att när man överväger dessa saker skall också skälet att förbättraarbetsmUjön ha en viss tyngd. Hur skall då det här förslaget se ut, undrar kan t. ex. bygga på de olika stödformer som finns. Man kan utvidgamöjligheterna att utnyttia investeringsfonder Man kan ha generösareavskrivningsregler Man kan ha en lånefond, där företagen får låna tillinvesteringen och sedan betala igen på förmånliga villkor Och man kan, som jagpåpekade, på liknande sätt som gäUer för omgivningsmiUön under en övergångstidge möjlighet tiU statsbidrag för en del av investeringskostnaderna i den inremUjön. Hur skallman göra för att ge företagsnämnderna inflytande när det gäUer en företagshälsovårdscentralsom har 30 företag anslutna, frågar . Ja, det är klart attnågonstans måste beslutet fattas om dessa företags relationer till den härcentralen, och det kan väl ske i företagsnämnden lika väl som det kan ske i direktionen.Det är inte konstigare. gav själv ett exempel på hur man skuUekunna ge de anstäUda en jämförbar ställning i ett sådant här sammanhang genomatt hänvisa till sin egen motion. Slutligen säger att principbeslut löser ingaproblem. Jo, herr talman, om vi hade fattat ett principbeslut för att ta enparaUell -om införande av obligatorisk förskola efter en viss tidtabell hadedet säkert haft effekt på resurserna till det området. På samma sätt ligger dettiU när det gäller företagshälsovården. i Boriänge (vpk) kort genmäle; Det är stor kontrast meUan iVäxjö svaga intresse för att begränsa skiftarbetet och att minskaarbetsintensiteten och det intresse som finns ute på arbetsplatserna för attgöra just detta. Det är beklagUgt att utskottet och har ett sådantljumt intresse för denna fråga. Vad som är faran ute på arbetsplatserna är attde betingelser som arbetarna jobbar under för att få ekonomiskt utbyte av sittarbete medför en ökad arbetsintensitet. De behöver hjälp genom enlagstiftning. Det är de kaUa fakta som finns. Men vad viU då socialutskottet, kan man fråga sig. Jo, manviU invänta arbetsmiljöutredningen - vars första förslag inte var särskilt bra- och § 32-utredningen. Men vad är då målet? Kan inte socialutskottet ändå tala omvilken målsättning man skaU ha? SkaU arbetsintensiteten utgå från människaneller skaU de ekonomiska bedömningarna ligga i botten? Den målsättningen kanväl ändå socialutskottet uttala sig om. Det tycker jag vore ett minimum av vadett organ skuUe meddela i en sådan här fråga, då man skjuter den sålångt . Bara några ord om bidrag tUl inrearbetsmUjö. Jag kommer från ett företag som fått massvis med mUjoner tUl denyttre mUjön. har det skapat sig miUoner i vinst tack vare att detinte gjort något åt vare sig den yttre eller den inre miUön. Åtgärden borde intevara att ge det subventioner. Det enda som kan hjälpa mot sådana företag är atti lag tvinga det att rätta tiU miUön. Gåvor hjälper inte någonstans i dettasammanhang. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Jag är tacksam för att ochherr läser mina gamla motioner här i . Synd bara att de inteläste vad jag sade när motionen blev behandlad. Jag tyckte å båda motionärernasvägnar att vi hade blivit väl tUlgodosedda. Man hade bl. a. skapatarbetarskyddsfonden, och med det ansåg vi att det vi då krävde vartillgodosett. Sedan kan man konstatera att arbetsgivarnas ovilja attbetala för en inre miUö är mycket stor Om man skall tolka rätt menar han att om inte samhäUet går in och betalar för den 27 mats 1974 arbetsmiUönbUr det inget gjort åt den. Jag har haft mycket med arbetsgivarna att göra ochjag hade nästan litet bättre tro om dem än vad har, men detkanske är vissa grupper arbetsgivare han tänker på. I vad gäller bidragen tiU den inre arbetsmiUön är detinget tvivel om att man förrycker konkurrensförhållandet genom dettaförfarande. Det är, som säger, sä att man bara ökar vinsten förföretaget. Det blir så, om vi går in med dessa bidrag, att det företag somstruntar i att förbättra sin mUjö gör en bättre vinst och den som slarvar medsin miUö får alltså ökade bidrag för att bygga ut den. Det måste vara fel. menade också att det här bidraget skall utgåtiU maskiner och byggnader. Här är minsann inte fråga om små pengar i så faU. Vad beträffar samordningen till landstingen har vi juorganisationer för detta. Jag vet inte vad i har tagitför initiativ i vårt landsting. De anstäUda har tryckt på föratt få företagshälsovårdsfrågan löst, men ingenting har skett. Vi skall inte tapå oss mer arbete i landstingen än vi behöver, utan vi skall bygga ut det vi ärskyldiga att göra. Sedan skulle jag viUa fråga vad det är förflöde tUl landstingen han vUl strypa. Hur många läkare skall vi ta bort frånlandstingets arbetsområde? Hur många skyddsingenjörer skall vi ta bort, trotsyrkesinspektionens berättigade krav på flera sådana? Vi förbättrar intesituationen genom ett principbeslut. i kan jag svara, att jag inte villstå här och säga vad arbetsmUjöutredningen och § 32-utredningen skall tycka omde här sakerna. Jag har understrukit att det fästs mycket stor vikt vid fråganom skiftarbete, om den hastighet varmed löpande band rör sig och om de problemsom tempoarbetarna har, men råda utredningar till vad de skall dra förslutsatser viU jag inte göra. () kort genmäle: i säger att hans motion nr767 är 1971 var tillgodosedd genom tillskapandet av arbetarskyddsfonden, menhans motion överensstämmer med det förslag som finns i vårreservation nr 3 till det utskottsbetänkande vi nu behandlar, och denreservationen är inte aUs avstyrkt med hänvisning tiU att arbetarskyddsfondenfinns. Jag tycker inte heller att det egentligen har med saken att göra. Det här problemet är inte alls lösti och med att arbetarskyddsfonden har tillskapats, och det visar sig ocksågenom att frågan återkommer och att vi nu har en gemensam reservation från detre borgerliga partierna. HerrGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Jag har inte läst vad i Växjösade i anledning av sin motion, men jag lyssnade på det, och jag var den gångenväldigt förvånad över att det var så lätt att springa ifrån en motion och enprincip. Vad i gör är att han helt tar avstånd från denprincip som han själv motionerade om . Jag har sagt att om inte samhället medverkar med vissainsatser finns det företag som inte orkar med några åtgärder för att förbättramUjön. brukar ju ofta, särskUt inför valen, åka runt och besökaindustrier, och jag skuUe tro att han då har kommit underfund med dels att detfinns många företag med mindre god arbetsmUjö, dels att det finns många företagsom inte har några vinster. Vi har många sådana också i . Därförär det angeläget, inte minst för de anstäUda, att här görs insatser. Sedan åberopar i att i iKronobergs län har ingenting hänt i fråga om företagshälsovården. Man har gjortförberedelser för att bygga upp en företagshälsovård, men det finns ingaläkare. har självt brottats med det problemet. frågar också vad jag har tagit för initiativ.På det verkssamhetsområde som jag har arbetat med inom har viarbetat med att lösa företagshälsovården, men vi har mött svårigheten att viinte haft tillgång på läkare. Jag förutsätter emellertid att när nu herrNilsson i har bUvit ledamot av kommer det atthända stora saker. () kort genmäle: Jag tycker fortfarande att iVäxjö förstorar upp skillnaderna. Han menar att reservationen 3 skulle vara ettuttryck för tankegången att om inte staten betalar så bUr ingenting gjort närdet gäller arbetsmUjön. Men vi har ju upprepade gånger sagt att huvudprincipenskaU vara, att kostnaderna skall ligga på produktionen. Vad det här är frågaom, ar företag som under en övergångstid på grund av ekonomiska svårigheter kankomma, som det står i reservationen, i valet meUan att lägga ned företaget ochatt fortsätta driften under otiUfredsstäUande arbetsformer Det är i sådanafall som man skall kunna tänka sig vissa ekonomiska stödåtgärder. Det är intealls fråga om att subventionera den här verksamheten i största allmänhet detär mig helt främmande att viUa göra det. Så säger i att det här blir minsann intesmå pengar om man skall betala maskiner och byggnader. Nej, det är klart, omman skall ge i bidrag till alla investeringar i maskiner ochbyggnader. Men det är det ingen som har tänkt sig det gäller ju undantag. Yrkandetgår ut på att skall hemstäUa att Kungl. Maj:t utarbetar ett förslag,och då får Kungl. Maj:t ta hänsyn tiU detta. Man kan ju t. ex. bygga pä herrNilssons motion , så blir det väl inte så farligt. Där säger herrNUsson att ett stimulansbidrag frän samhäUets sida till investeringar kanmedverka tiU en förbättring. Jag skulle inte återkomma så mycket tiU det här,om det inte var så att jag menar att det kan gå att få samförstånd. Om manbygger på en socialdemokratisk motion brukar det ju gå lättare att fåsamförstånd. talade i motionen om att det är självklart attdet är ägaren tiU industrin som har ansvar för hur arbetsplatserna ärutformade. Men när man avväger investeringarna finns det risk för att gammalslentrian bhr avgörande, att man inte satsar tillräckligt mycket påarbetsmiUön, och då skulle ett stimulansbidrag kunna medverka tUl en 6 protokoll 1974. förbättring.Ja, men det är ju ingen annan tanke vi har. Då kan man väl tro att regeringenkanske på grundval av motionen och reservationen kan utforma ett förslag, sominte innebär någon subventionering av investeringar över hela linjen - för detär inte det vi tänkt oss, det är inte i enlighet med Uberal politik på någotsätt. Jag tror alltså inte att svårigheterna blir så stora om rUcsdagen nuskulle vUja ställa sig bakom detta tUlkännagivande. i (vpk) kort genmäle: Den fråga som jag ställde till iVäxjö var om man skulle sätta människan före de ekonomiska aspekterna. Han vUleinte avge något yttrande i den delen. Men frågan är nog ganska viktig för demsom drabbas på arbetsplatserna. De har erfarenheter av de gränsvärden somfinns; de ekonomiska aspekterna väger där väldigt tungt. Vad kommer utredningen till? Det står inte ens att manförutsätter att den kommer tUl någonting, utan man hänvisar till attutredningen skall håUa på. Jag tror, herr talman, att det var en obehagligöverraskning för arbetsplatsernas folk när och socialutskottet inteviUe ange någon målsättning. Det är mycket beklagligt. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: TUl i vill jag barasäga att självfallet skall man sätta människan före ekonomiska intressen. Men när det gäller subventionerna tiU företagen för attförbättra arbetsmiUön har man inte ett dugg bekymmer för förändringarna ikonkurrensförhållandena. säger att om man inte får dessasubventioner så kommer man inte att förbättra arbetsmUjön. Det måste tolkas pådet sättet att hans kännedom om svenska arbetsgivare är sådan att betalar intestaten kostnaderna för bättre arbetsmiUö så skaU inte arbetsgivarna göra det. Han är vänlig nog att tala om att jag besökerföretag, åtminstone i valrörelser. Jag viU erinra om att jaghar jobbat inom den mekaniska verkstadsindustrin. Under ungefär avden tiden har jag varit facklig förhandlare och besökt väldigt många företag både i den funktionen och i andra funktioner Jag känner företagen litetannorlunda än tydligen , som bara känner dem från valturnéer, medväl städade golv osv. Därav kanske skillnaden i våra synsätt. Vad har hänt när det gäller inrättandet avföretagshälsovårdscentralen i G-län - om vi nu skall bli litet lokalpatriotiskaigen? Man har haft frågan uppe i den borgerliga församling som landstingetutgör och diskuterat den gång efter annan, och ingenting har hänt. Jag vågarväl inte hoppas på att det bUr någon bättre fart på enbart för attjag har blivit landstingsman. Men jag har i aUa fall medverkat tUl att man nuhar en kommitté tUlsatt det kanske inte i vet somskaU utarbeta förslag tiU upprättande av en företagshälsovårdscentral. Det äringalunda så, i , att det finns någon sådan central därlandstinget är med; ingen landstingsanstäUd inom Växjöregionen åtnjuterföretagshälsovård. Men vi hoppas att det kan bli bättre nunär vi har tagit initiativ och håUer på att bygga upp detta efter de riktlinjersom finns angivna i den centrala överenskommelsen mellan . Jag har suttit och lyssnat på den härdiskussionen, för det finns ju viss risk att kan bifallareservationens, och det skuUe innebära att jag skulle komma tiU medett förslag om bidrag till mUjöförbättrande åtgärder inom industrin. Jag fickinte mycket ledning av reservationen, och jag måste säga att jag har inte fåttnämnvärd ledning heller av de inlägg som har hålUts här av reservanterna när detgäller vad slags mUjövårdande åtgärder man har i tankarna. Det har varitsvepande, allmänt hållna anföranden. Men jag anser att reservanterna har förbigått enutomordentligt väsentlig sak. När antog mUjöskyddslagenavseende den yttre miUön, med mycket stränga bestämmelser för nyetablering avindustri, och lagen blev tillämplig även på gamla företag, då sade vi oss atthär kan lagstiftningen innebära att samhället genom beslut helt enkelt åläggerföretag att vidta dyrbara åtgärder, och detta kan leda till svårigheter fördriften med ty åtföUande arbetslöshet. Då införde vi statsbidraget med 25procent för att hjälpa sådana företag. Det gällde aUtså åtgärder för att förbättra luften ochåtgärder för att förhindra vattenföroreningar. tog vi också medbullret. Man kan aUtså få bidrag från samhäUet om gamla företag vidtar avsamhället beslutade åtgärder för luftvård, för vattenvård, och förbullerbekämpning. Jag vUl emellertid fästa uppmärksamheten på att 1972bestämde sig på mitt förslag för att låta även åtgärder som avsågbullerbekämpning inom industrin bli statsbidragsberättigade - alltså ettbifall tiU den motion som väcktes av bl. a. i . De åtgärderför den yttre miUön som man får statsbidrag tiU innefattar således ävenåtgärder inom industrin så långt har vi redan kommit. Jag har väldigt svårtatt förstå hur det skuUe vara möjligt att införa bestämmelser som innebär attstatsbidrag skulle utgå även för t. ex. utbyte av en nedsliten maskin som föranlederrisker. Jag upprepar att samma bestämmelser som gäller för bidragtUl åtgärder för förbättrande av den yttre mUjön gäUer även inom industrinsedan 1972. Jag har bara velat fästa kammarens uppmärksamhet på detta faktum,som tycks ha förbigått en del av de borgerliga talarna i denna debatt. () kort genmäle; Jag tycker att vi alla bör vara tacksamma motstatsrådet , för han har ju själv hjälpt tiU att svara på den frågahan StäUde. Eftersom man kan göra en sådan här anordning när det gälleråtgärder mot buller, bör det inte vara omöjUgt att göra det även när det gäUerandra miUöförbättringar. När det gäUer i motion har vi ocksåfått litet ytteriigare bidrag tiU kartläggningen av vad som hänt. tidigaretog jag inte upp, men det var väl ändå inte riktigt att önskemålen i motionen,som gällde bidrag tiU investeringar, skulle ha tiUgodosetts genomarbetarskyddsfonden, för den ger ju inga bidrag till investeringar. Det måstevara ett misstag. Men om det är så att önskemålen i motion, somju väsentligen överensstämmer med tankegångarna i reservationen, tUl dels hartillgodosetts när det gäller buller, kan det väl inte vara omöjligt atttillgodose önskemålen även när det gäller andra mUjöproblem. Vi begär ju intenågon lagstiftning utan endast att regeringen skall fundera på dessafrågor. Och om man då tillsätter en liten grupp människor som skall arbetasnabbt och sätter in i i den arbetsgruppen, eftersom han juredan har tänkt genom frågorna på detta område, sä bör det väl kunna gå attåstadkomma en lösning. Det finns här inte någon lagstiftning med absolut bindanderegler att åberopa som faUet är när det gäller andra mUjöproblem, men vi harfått reda på att man arbetar med att skärpa gränsvärdena i olika avseenden. Dåkan man kanske lägga det som grund för funderingarna. För egen del försäkrarjag att jag inte kommer att vara petig och säga att det skall göras på exaktdet sätt som gäller för den yttre mUjön, utan vad det här gäller är att försökatillgodose ett behov att snabbt få till stånd förbättringar i arbetsmUjön isådana företag som av olika skäl har problem med att genomföra förbättringarnaså snabbt som man skuUe önska. Och med den utgångspunkten, och i godsamförståndsanda, tror jag faktiskt att regeringen i detta faU skuUe kunna gåriksdagen till mötes om vi här fattar det beslut som statsrådet befarade. i (c) kort genmäle: Jag är tacksam för de upplysningar somarbetsministern här lämnade. Statsrådet sade att det i dagens debatt inte har bringatsnågon klarhet i vad vi menar med den inre mUjön och vilka insatser som därskall göras. Men när man ständigt talar om den dåliga mUjön inom vissa företag,så har man väl där någonting att utgå från. Sedan har jag inte påstått, herrNUsson i , och det skulle vara mig helt främmande att göra det, attföretagarna inte kommer att göra någonting om de inte får statsbidrag tillmUjöförbättringar.