prot · FX09144 · 1974-12-31 00:00:00 — Det betyder god trygghet för de anställda.Solida företag betyder fiera jobb och större möjligheter till utveckling, medanen svag lönsamhet kan leda till arbetslöshet. Dengoda lönsamheten gäller emellertid inte hela näringslivet; den gäller framförallt skogsindustrin och järn- och stålbranschen. För många mindre ochmedelstora företag är däremot fortfarande den dominerande frågan hur man skallöverleva. Det är betydelsefullt att ha den nyanseringen klar för sig i debatten. Nuär det svårt atl avgöra vad som menas med normal vinst och hög eller låg vinst.Del är självfallet en fråga om värdering vad man skall mena med de olika orden,men del är också en fråga om metodik för redovisning och avskrivning och enfråga om vilka mätt man skall jämföra med. Det går inte alt bara betrakta ettår - man måste se över ett längre perspektiv. Då kan vissa år vara goda, andrasvaga. Vi har ju förut haft några mindre goda år, varför vinsten i jämförelsemed de åren självfallet framstår som hög. Men gör man en utjämning för enlängre period, kan bilden bli en annan. Det är betydelsefullt att ha också dennyanseringen klar för sig i debatten. Mendet är även etl faktum att en hög och splittrad vinstnivå kan medförakomplikationer inför lönerörelsen. Det kan bli svårare att genom- föra en samlad ochsolidarisk lönerörelse - något som såväl arbetsgivar-som löntagarorganisationerhar och bör ha som mål. Detta har också varit en bakgrund förlöntagarorganisationernas bedömning av den här frågan. Vihar från sida accepterat huvudlinjerna i del förslag somregeringen har framlagt om vinstutvecklingen inom industri och skogsbruk -"lag om avsättning till särskild investeringsfond", som del heler iriksdagsbehandlingen. Förslagetär, jämfört med en rad debattinlägg , präglat av realism. Dethar tidigare i höstens debatt funnits myckel av övertoner, tal om enormavinster som skulle gå till etl antal aktieägare. Detta finns inle i dagensdebatt. Del finns inle heller, bortsett frän en av reservationerna, i dagensdeball mycket av de övertoner som har hörts från annal håll, nämligenatt avsättning till en särskild investeringsfond skulle skada produktion ochsysselsättning. Debatten har blivit mera nyanserad, och det tycker jag är bra -del speglar verkligheten pä etl bättre sätt än tidigare debatter. Vihar ställt några krav för att kunna medverka lill ett beslut av det slag som nuskall fattas: Pengarna skall stanna iföretagen och kunna göra nytta där. Del är en fördel för både de anställda ochsamhället att företagen kan bygga ut, skapa nya jobb och öka exporten. Del ärtillfredsställande att regeringen har valt metoden alt pengarna skall stannapå förelagens konto. Om förslaget hade gällt en inleverans till något slagsstatlig fond hade vi inte kunnat medverka. Det får inte bli ökaddetaljreglering och central styrning från regering och finansdepartement. Detfinns redan tillräckligt och för myckel av sådant inom svenskt näringsliv. Det får inte bli onödigtkrångel. Prövningen av medlens användning måste bli smidig, sä att inteföretagen ställs inför onödiga hinder då de skall hantera sina egna pengar ochinvesteringsplaner. Dessautgångspunkter har medfört alt vi på några punkter haft avvikande mening vidutskottets behandling av regeringens förslag. Vivill siarkt understryka det värdefulla i att myndigheter som skall bedöma ettärende har en ingående lokal kännedom om förhållanden som kan vara av betydelseför beslutet. Därför bör myndigheters beslut sä långt möjligt decentraliserastill lokal och regional nivå. Vi menar att beslut om att utnyttja fondmedel börkunna delegeras till länsarbetsnämnderna, i vart fall dä det gäller ärendenavseende lägre belopp än exempelvis . Vikan inte dela utskoltsmajoritetens uppfattning atl det är nödvändigt medcentral styrning och samordning av investeringarna. Tvärtom har företagen - ochjag lägger vikt vid att både förelagsledningen och de anställda genomföretagsnämnderna medverkar i beredningen - slörre förutsättningar atl kunnabedöma olika projekt än några tjänstemän inom . Det finnsett par oroande formuleringar i betän- Lagom avsättning till särskild in vesteringsfond, m. m. Lagom avsättning till .särskild investeringsfond, m. m. kandet när man talar ombehovet av central styrning och samordning. Vi delar inle den uppfaitningen. Vitror att förelagen har bättre möjligheter att handla på ell klokt sätt. Vivill understryka att sädana investeringar som betyder besparingar ienergiförbrukningen bör sältas i första hand. Det finns också någraformuleringar i regeringens förslag i den andan, och del är tillfredsställande.Men vi är också beredda alt ändra taxe- och länevillkor för alt stimulerainstallationer av industriell moltryckskrafl - en teknik som inte bara ärekonomiskt motiverad utan också betydelsefull ur energi-och miljösynpunkt.Riksdagen hade haft en möjlighet att följa upp en aktuell debatt omenergisparandet genom ett konkret beslut pä den punkten. Jag beklagar atlskaiieutskoiiet inte tog vara på den möjligheten. Vimenar också atl man bör justera reglerna för insättning på investeringskontoför skog, så atl det inte uppkommer sådana tröskeleffekter som regeringensförslag för med sig. Det är fel om avsättningsskyldigheten i vissa fall skulleöka mer än själva köpeskillingen. Det kan leda till att försäljningen stannarstrax under gränsen, och det kan knappast vara i förslagets anda. Slutligenvill jag meddela atl jag också slött och stöder reservationen 9. Den handlar ommedel från investeringskonio för skog och betyder alt skogsägare och bolagskall följa samma regler. Jag menar att det finns goda skäl för det. Jag yrkarbifall lill reservationerna 2, 5, 8 och 9. (vpk): som den arbetande befolkningen har drabbats av stigandepriser, hyror och skatter och därtill av en betydande arbetslöshet harbolagsvinsterna stigit kraftigt. "1973 var ett av de bästa åren efter andravärldskriget för den svenska industrin. talar för att resultatetför storföretagen genomsnittligt sett når ännu litet högre 1974 än 1973. "Detta är den beskrivning som tidskriften gav i nr 26/1974.Skandinaviska Enskilda bankens kvartalstidskrift nr 3 för redovisadeutvecklingen av omsättning, brutto-resultat, beräknat skattepliktigt resultatoch beräknat nettoresultat , och därav framgår tydligtatt det har varit någoi av tre feta år för storbolagen. Mankan säga alt bolagsvinsterna har stigit så kraftigt att de kommit all utgöraett politiskt problem för regeringen. De har blivit en utmaning mot arbetareoch tjänstemän, som har känt pris- och hyresstegringarna som ett allvarligt hotmot reallönerna. Vinstutvecklingen har varit särskilt kraftig i vissabranscher. Detta gäller i hög grad exportföretagen. Kravetpå att de som arbetat ihop de väldiga vinsterna också skall få del av dem harväxt sig starkare för varje redovisning av loppvinster. Kraven på höjda lönerhar dock inte stämt överens med den inkomstpo-liiik regeringen söker föra, varssyfte bl. a. är alt hålla tillbaka lönekraven och, som del brukar heta, skapaen lugn atmosfär i avtalsrörelsen. de stigandebolagsvinsterna är ett faktum, och något måste göras. Blandde många nya begrepp som tillförts vårt politiska språk märks nu beteckningenövervinster. Övervinster i förhållande lill vad? De s. k. övervinsterna skulledock på ett eller annat sätt dras in, det lovade man från regeringens sida.Resultatet blev förslagel om en särskild investeringsfond, som vi nu har atlta ställning till. Regeringensförslag innebär bara att en del av vinsten placeras i en särskild fond,räntefriit men också skattefritt, för att senare disponeras. Man kapar alltsåinte de höga vinsterna, som del ibland har påståtts. När arbetarna ute påarbetsplatserna har krävt åtgärder mot de väldiga bolagsvinsterna, sä har deinle menat att toppvinsterna skulle fonderas för alt senare kunna användas tillatt öka kapitalet och utvinna större profiter. När arbetarna krävt åtgärder harde inte menat skenmanövrer som sedan skall användas för att motarbeta kraven påhögre löner på vinsternas bekostnad. Deväldiga bolagsvinsterna måste också .ses mot bakgrunden av att privatkapitaleterhåller skattelättnader och direkta bidrag för nära nog allt vad man företarsig. FCO-disirikt utarbetade något som man kallade"Socialkatalog för företagare". I denna katalog återfanns inie mindreän 45 olika hjälpformer. Ändå torde inte katalogen kunna göra anspråk på attinrymma allt i den vägen. Finansministernbrukar tala om alt vi har ett företagarvänligt klimat. Det kan man nog säga,och ta både vinstutvecklingen och de många bidragen som belägg för påståendet. Alltstarkare har kravet på en skärpt bolagsbeskatining rests på arbetsplatsernaoch i fackföreningarna. Detta krav söker regeringen möta med förslaget omsärskild investeringsfond. Det kravet kan man dock inte trolla bort medtillfälliga investeringsfonder. Vänslerpartietkommunisterna har i moiion 1980 krävt ingripanden mot bolagsvinsterna av annalslag än dem regeringen förestagit. Vi anser att om man menar allvar med taletom all kapa de höga bolagsvinsterna, så är den bästa vägen alt höja den statligabolagsskatten till av den redovisade vinsten och att görabolagsskatten progressiv. Vi har också i motionen anfört att om man skallanvända investeringsfonder, sä är det ett minimikrav att sädana fonderdisponeras av de anställda för ändamål som de anser angelägna. Påståendena ipropositionen att yttranden frän löntagarrepresentanterna i företagsnämndernaskulle innebära infiytande är endast ett försök att ge ett dåligt förslag ennågot bättre fasad. Skaueuiskoitetavstyrker förslaget atl höja bolagsskaiien och göra den progressiv, och manhänvisar då till att frågan om företagsbeskattningen prövas i en särskilduiredning. Nog är det en aning anmärkningsvärt att åtgärder som syftar till aubeskära bolagens väldiga vinster alltid kolliderar med någon uiredning, medanolika former av stöd till bolagen kan genomföras oberoende av alla utredningar. Den i sammanhangetavgörande omständigheten att de stora bolags- Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. vinsterna uppslår genom dearbetandes insaiser i produktionen förbigås helt i både regeringspropositionenoch de borgerligas motioner. Kravei alt de som arbetar ihop vinsterna ocksåskatt ha rätt att ställa anspråk på dem ligger tydligen utanför den ram, inomvilken regeringen och de borgerliga partierna kan tänka sig att hantera fråganom de höga vinsterna. Huruvida de höga vinsterna är lilirälliga ellerbestående och vilka villkor som skall gälla för insättning på investeringskontooch för dis-ponering av medlen blir därför det man främst tvistar om. En sak ärman tydligen rätt ense om, nämligen att de höga vinsterna kan utgöra motiv förkrav på högre löner från de anställda, och det vill man söka undvika. Detmåste fastslås att bolagen uppvisar stigande vinster. Dessa vinster har skapatsgenom de anställdas insatser. Skattemedel har använts för alt i olika formersubventionera bolagen och höja deras vinster. Resurser finns för att höjalönerna på vinsternas bekostnad. En hårdare vinsi-beskaitning och progressivbolagsskatt skulle vara viktiga medel för att dra in de höga vinsterna. Förslageni propositionen 177 innebär endast atl en del av de höga vinsterna tilllalligtplaceras i en särskild investeringsfond. Bolagen berövas inte dessa vinsterutan kan utnyttja dem för att utvinna nya profiler. Meddet anförda ber jag, herr lalman, all få yrka bifall lill motion 1980 punkternaI, 2 och 3 a, som bl. a. innebär avslag på förslaget om en särskildinvesteringsfond och krav på atl den statliga botagsbeskatt-ningen höjs tillminst av den redovisade vinslen och all denna skatt görs progressiv. Syftet med propositionen 1974:177 är tvåfaldigt. Dels är avsikten attsterilisera onormala vinstmedel under en kort lid som ett led iinfiationsbekämpningen, dels kan på del sättet vinstmedlen styras tillönskvärda investeringar. Det senare betraktas som mycket angeläget mot bakgrundav vårt försämrade bytesförhållande med andra länder som kräver en kraftigutbyggnad av vår industriella produktionskapacitet. Jag tror all de fiesta avoss är överens om den här tecknade bilden, men man är något oense ommetoderna.. . Enliglutskottsmajoritetens uppfattning kommer 1974 att visa sig vara ett av de meravinstgivande åren för svenskt näringsliv, och företagens vinster före skatteroch bokslutsdispositioner kan beräknas uppgå till omkring 10 miljarder kronor.Detta förhållande anser utskottet motivera de speciella avsättningar som härföreslås. Ävenom det för fiertalet företag således inte kommer att uppstå några störresvårigheter att göra de här avsättningarna är emellertid ulskoltet medvetet oman del kan råda andra förhållanden i en del branscher eller för enskildaförelag. Därför är man beredd att tillstyrka, och kanske t. o. m. understrykaKungl. Maj:ts förslag till dispensgivning då sakligt motiverade behov häravföreligger. Med detta anser sig ulskoitsmajo- riteten ha undanröjt defarhågor om likviditetspåfrestningar av oacceptabelt slag som framförts i motionen1978 från moderata samlingspartiet. Utskottet betraktar det som självklart attredan igångsatta investeringar inte får avbrytas eller fördröjas på grund av deavsättningar som föreslås, utan då måsie dispensförfarandet användas. Ulskoitsmajoriletenkan inte dela i och i Trobro uppfattningall de föreslagna avsättningarna på något sätt skulle kunna leda till minskadeinvesteringar och minskad sysselsättning, utan det är precis tvärtom. Omlagstiftarna nu kan förhindra atl onormala vinster utdelas eller placeras påannat sätt, som inte gynnar investeringar, utan man kan dirigera dessa vinstertitt produktionsfrämjande investeringar de framöver som kan väntas blisämre i kon-junkiurpotitiskt avseende måste vät ändå det sista alternativetvara det lyckligaste. Utskottetkan heller inte anse att alternativet i vpk-motionen är av den arten all detkan utgöra ett skäl för att avslå propositionen. Vänsterpartietkommunisierna menar atl regeringens förstag inle ändrarförmögenhetsförhållandena utan snarare konserverar den förmögenhetsuppdelningsom finns. På den punkten kan man knappast resa några invändningar, menpropositionens syfte är inte heller detta, utan syftet är att i nulägetsterilisera vissa vinster och tillförsäkra landet investeringar de närmasteåren. Frågan om företagsvinsternas fördelning i ett längre perspektiv prövas avföretagsskatteberedningen. Jag är angelägen om au framhålla att denna prövninginte bara skall företas mot bakgrund av vinster, utan i ett meralångsiktigt förhällande, då man kan överblicka genomsnittsvinsterna. Detär därför som ulskoltet nu inte vill vara med om att till någon liten del lösafrågan - det är bara detta det rör sig om i vpk:s förslag - genom en10-procentig höjning av bolagsskatten. En annan anledning är an denlO-procentiga skattehöjningen inte på något sätt löser frågan om de framtidainvesteringarna som är så nödvändiga om vi vill behålla vårt välstånd. Dessainvesteringsbehov är också anledningen lill atl utskottet inte vill biträdakravei atl de anställda ensamma skall få disponera fondmedlen för de ändamål deanser mest angelägna. Jagber sedan, herr talman, all fä gå in på reservationerna till den del de avserenskilda detaljer. Reservationen 2 omfattar frågan om beslutanderätten dåfondmedlen kan ianspråklagas. Det är egentligen inle mycket som skiljerståndpunkterna åt, dä man är överens om att förfarandet bör överensstämma meddet som råder för konjunkturinvesteringsfonderna och miljöfonderna. Delkommer alltså alt vara som i praktiken skall besluta omfondernas användning. I de fall då arbetstagarna och företagsledningen är oensekan det bli Kungl. Maj:t som får avgöra. För att få den nödvändiga styrningenanser inte utskottsmajoriteten det vara möjligt att generellt delegerabeslutanderätten ned till regional nivå. I ett sådant fall riskerar man ocksåatt väldigt olika regler eller praxis Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. 2 protokoll 1974. Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. skulle råda i de olikaregionerna. Iföreliggande proposition och utskottsbetänkande har också upptagits frågan omstopande av de särskilda lättnader i energibeskattningen som gäller för deföretag som har särskilt stor energiförbrukning. Utskottet tycker detta förslagär välbetänkt i del läge som råder med god vinstkonjunktur för de fiesta avde berörda företagen och i ett läge då besparingsåtgärder för energin ärsärskilt värdefulla. i och i Trobro har icke accepterat dettaresonemang för en industribransch, nämligen den manuellt arbetandeglasindustrin. Utskottsmajoriteien anser sig dock inte kunna göra någraytterligare undantag utöver del som har gjorts för trädgårdsnäringen och som jusärskilt kan motiveras med oljeprisernas stora höjning i förhållande tillannan energi och med vårt lands klimatiska förhållanden. Dennanegativa inställning till fiera branscher utesluter dock inie att lättnader kanges när den förordning som gäller upphävs. Man återgår nämligen då tittläget före den t , och enligl den förordning som kommer alt gällai slättet för den upphävda kan Kungl. Maj:t medge särskilda lättnader om såbefinnes erforderligt. I ell sådant läge uppfattar ulskoitsmajorileten del somolämpligt att i särskild författning medge lättnader när många fier kan hasamma behov. Reservationen5 är så nära sammanfallande med propositionens och utskottets mening atl denkanske varit onödig. Vi är nämligen alla överens om att energibesparandeinvesteringar skall prioriteras när fondmedel skall användas. Atlutskottsmajoriteten i motsats till inte vill gå in pä tekniskadetaljer i fråga om hur dessa investeringar skall se ut tycker jag inle är säkonstigt. Detstår väl hell klart att skogsnäringen är den bransch där vinst-konjunkturen detvå hön lill de bäsia. Det är därför naturligt atl skogsägaren,som också fått sin beskärda del av denna utveckling, även inbegripes bland demsom skatt göra avsättningar av dessa vinstmedel på en liknande sätt somindustrin fär göra. Jag tror att i har fet då han sägeratt man beskattar kommande vinster för skogsnäringen. Likviderna infiyter jusenare än den dag då skogen säljs. De likvider som kommer alt insättas gälleralltså i regel försäljningar som har gjorts under de goda åren. Vidare vill jagnog bestrida att skogspriserna är pä kraftig nedgång. Det är tvärtom sä attmassavedspriserna för kommande säsong har höjts mycket kraftigt och att detinte är någon nedgång atl tala om ens på limmerpriserna. Detär helt logiskt att moderata samlingspartiets representanter har yrkat avslagockså på denna del av propositionen. Och det är en logik som jag inle sägernågonting om eftersom de har yrkat avslag på den första delen av proposilionen. Avde övriga som har enats om propositionens huvudprinciper har den borgerligasidan föreslagit detaljändringar. Den första återfinns i reservationen 8 ochgäller den gräns av intäkter under vilken ingen avsättning behöver göras.Reservanterna påpekar att det kan uppstå tros- keleffekter omförsäljningen av skogsprodukter ligger kring denna gräns. Reservanterna harhelt rätt i detta påstående, men utskollsmajoritelen menar ändå alt en fixgräns är atl föredra framför den glidande skala som reservanterna förordar. Manmenar all dessa tröskeleffekier blir ganska måttliga, och när gränsen föravsättningar satts så högt som gjorts måste ölägenheterna med gränseffekiernabetyda litet. Pengarna är ju dessutom inte borta, och då meningen är att detämligen snart skall användas till återplantering eller andra liknandeskogsvårdsåtgärder kan ju skyldigheten atl avsätta vinstmedel ett eller annatår inte vara så avskräckande. Vadsom är märkligt i detta sammanhang lycker jag är atl reservanterna inte harreagerat mot att samma tröskeleffekier uppkommer för de stora företagen ochockså för dem yrkat på en glidande skala. med ivinst behöver inte avsätta någonting medan företaget som har 2 000 kronorstörre årsvinst måste avsätta . Ireservationen 9 behandlas frågan om den olikhet som råder i beskattningenberoende på om medlen ultagits från särskild invesleringsfond eller om deultagits från investeringskonto för skog. Bestämmelserna om investeringsfonderäger tillämpning på aktiebolag och ekonomiska föreningar medan bestämmelsernaom investeringskonto för skog avser enskilda skogsägare. Reglerna ominvesteringskonto för skog äger inte tillämpning på andra skogsägare änenskilda. Skillnaderna i reglerna berör alltså å ena sidan aktiebotag ochekonomiska föreningar, å andra sidan enskilda skogsägare. Delkan tåla bestickande när säger alt botagen beskattas lindrigareän enskilda bönder. Sä är dock inte faltet, om man tar med i beräkningenattaktiebolagsvinslerdubbelbeskattas. Om det exempelvis är så att en enskildskogsägare använder uttagna koniomedel till en skogsbilväg, får bara 75procent av kostnaden föras upp på avskrivningsplan medan resten då återförstill beskattning. Aktiebolaget däremot får skriva av kostnaden för helavägbygget på en gång, men det betyder därför inte atl någon enskild aktieägarekan ta ut denna skattevinst för något slag av konsumtion. Om den uppkomna vinstenpå vägavskrivningen på något sätt kommer aktieägaren till del, genom utdelning,lön eller på annat sätt, så får denne skatta precis lika mycket som denenskilde skogsägaren får göra genom den uteblivna avdragsräiien för hela kostnaden. Omman skulle göra som reservanterna önskar, skulle man skapa oberättigadeskattelättnader för skogsägarna som inte utgår . Jag tror rent av attdet skulle bli en snedvridning av skogsvårdsåtgärderna, från sådana som fåromkosinadsbokföras och dras av till sådana markinvesteringar sombara får föras upp på en avskrivningsplan. Jagtror därför alt det är lyckligast om vi också i fortsättningen kan hålla osstill de förebilder som konjunktur- och miljöinvesteringsfonderna utgör föraktiebolag och ekonomiska föreningar - som har proportionell Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. skall - och skogskontonaför enskilda skogsägare med progressiv skatt när det gäller hur uttagna fond-och kontomedel skall beskattas. Jagkan inle underiåia att nämna yrkande om bifall lill reservationen9. hemställer därmed om avslag på sitt eget yrkande, eftersom hanpå det avsnitt som behandlas i reservationen 9 tillhör utskotlsmajoriteten. Jag ber med del sagda att få yrka bifall till skatteulskottetshemställan på alla punkter i dess betänkande nr 60. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle; betecknar den av oss i vpk föreslagna höjningen avbolagsskatten som ett hot mot framlida investeringar. Det gör han med sådanglöd all jag tror att i har anledning att känna sigöverträffad därvidlag. ser inte vpk-motionen som ett genomförbartalternativ till propositionen. Jag vill emellertid säga alt det beror på vadman vill uppnå. Vill man dra in de allt större vinststegringarna, måste ju enskärpt bolagsbeskattning vara ett alternativ till investeringsfonderna. man däremot bara manövrera för att dessa höga vinster skall föras bort urdiskussionen i anslutning lill avtalsrörelsen, kan man använda dessa fondersom en metod för detta. Jag hävdar fortfarande att det tydligen föreliggerenighet mellan regeringen och de borgerliga partierna om hur man på denna punktskall manövrera för att dämpa de anställdas lönekrav. Jag vill i detta sammanhang också peka på denskillnad i bedömning som framgick av anförandena av och av mig.Herr och hävdar att vinstnivån uppenbarligen inte är särskilthög, om man ser den över , och att en sänkning skulle skapalikviditeissvårigheter. Vi har från vänslerpartiet kommunisterna pekat på dekraftigt stigande bolagsvinsterna och krävt verkliga åtgärder för att kapadessa. Vi menar att en skärpning av bolagsbeskattningen därvidlag i hög gradär ett konkret alternativ. i (m)kort genmäle; har presterat ett par motiv för propositionen, som maninte riktigt kan utläsa i densamma. Det ena var att man genom de föreslagnaåtgärderna skulle förhindra en större vinstutdelning.