prot · FX0990 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten pä attdetta i hög grad gäller konsumtionsutbildningen som i stor utsträckning bedrivsvid lanthushållsskolorna i landstingskommunal regi. gjorde senast1971 ett bestämt uttalande om att statsbidrag skulle utgå till den verksamhetsom bedrivs vid dessa enheter så länge det fanns en betryggandeelevrekrytering. Elever finns i rikt mått, och vi noterar medtillfredsställelse att man i propositionen också åberopat riksdagsbeslutet från1971. Med de ändringar och förtydliganden som utskottet har företagit harunderlag skapats för en fortsatt verksamhet vid dessa enheter. Låt mig också bara med några ord beröra det särskildayttrande som är fogat till utskottsbetänkandet. Det grundar sig på en motionsom jag väckte och som handlade om statsbidrag tillskolledar-organisationen vid landstingens vårdskolor. När det gäller envårdskola som enbart är av gymnasiekaraktär och alltså har yrkesinriktadelinjer och specialkurser på gymnasial nivå tillämpas ett system istatsbidrags-givningen där samma regler gäller för statsbidrag till rektor somtill biträdande rektor. Om man har uppnått sammanlagt 70 poäng vid en och sammaenhet är man berättigad även till en biträdande rektor. finns det en del av landstingen bedrivna vårdskolor somhar kombinerad utbildning så till vida att de har både gymnasial utbildning ochsjuksköterskeutbildning. I det fallet gäller andra statsbidragsbestämmelser.Det innebär att en sådan skola - även om den kommer upp till sammanlagt 70poäng inte har underlag för en biträdande rektor beroende på attstatsbidragsbestämmelserna icke medger att man får räkna samman gymnasiedelenoch sjuksköterskedelen. Det förhållandet att statsbidraget försjuksköterskedelen i det fallet är inbakat i ett schablonbidrag får i praktikentill följd att landstingen när en skola kommit upp i den storleken att densammanlagt har 70 poäng - får stå för den kostnad som inrättandet av enbiträdande rektorstjänst medför. Jag har inte drivit frågan, eftersom vi står inför eneventuell omorganisation när det gäller sjuksköterskeutbildningen och då förmodligen dessa problem kommer att lösas på annat sätt. motionenoch det anförda bara velat fästa uppmärksamheten på problemen. Jag har, herrtalman, inget annat yrkande än om bifall tUl utskottets hemställan. i Ariöv (s): I den proposition som behandlas iUtbUdningsutskottets betänkande nr 29 föreslås nya regler förskolledarorganisationen vid gymnasieskolenheter med utbUdning för bl. a.jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. De nya reglerna är till för att underlätta ensammanläggning av skolenheter om detta är lämpligt och rationeUt frånutbildningssynpunkt. Utskottet slår emellertid fast att de nya bestämmelsernainte skall tolkas så, att det kan bli fräga om att tvinga fram en sammanläggningav skolenheter om en sådan inte önskas av huvudmannen. I betänkandet behandlas också den motion som vid böan, som motionären själv har redogjort för här och somhar föranlett hans särskilda yttrande. Eftersom inte harframställt något annat yrkande än om bifall till utskottets hemstäUan skall jagför min del inte förlänga debatten. Jag nöjer mig med, herr talman, att yrkabifall till det enhälliga utskottets hemställan. Institutionsföreståndare i vissa ämnen på grundskolanshögstadium Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 3 Institutionsföreståndare i vissa ämnen på grundskolanshögstadium Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 30 med anledning av propositionen 1974:99 angående särskUdainstitutionsföreståndare i vissa ämnen på högstadium m. m. jämtemotioner. I propositionen 1974:99 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoll över utbUdningsärendenden , 1. föreslagitriksdagen att godkänna de grunder för särskilda institutionsföreståndare vidgrundskolan som förordats i propositionen, 2. berettriksdagen tiUfälle att ta del av vad föredragande statsrådet i propositionenanfört om statsbidrag till vissa skolbyggnader. Sedan ochpersonalorganisationerna träffat avtal om 191A års löner, innefattande bl. a.överenskommelse om uppdragstillägg till institutionsföreståndare pågrundskolans högstadium, hade i propositionen föreslagits att särskildainstitutionsföreståndare skulle förordnas i ämnena biologi, fysik, kemi ochteknik på högstadium om antalet högstadieklasser vid skolenhetenutgjorde lägst tolv och mer än en lärare undervisade i ämnet i fråga. 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna Institutionsföreståndare i vissa ämnen på grundskolanshögstadium 1974:1783 av m. fl. (m) vari hemställtsatt uttalade att särskilda institutionsföreståndare vid grundskolanshögstadium skulle förordnas även i gymnastik, hemkunskap, musik, teckning,textilslöjd samt trä- och metaUslöjd på samma grander som i propositionen1974:99 angavs för institutionsföreståndare i ämnena biologi, fysik, kemi ochteknik, 1974:1794 av m. fl. (s) vari hemställts 1. att riksdagenvid behandling av propositionen 1974:99 gav Kungl. Maj;t tiU känna vad som imotionen anförts beträffande behovet av särskilda institutionsföreståndareförutom i biologi, fysik, kemi och teknik också i hemkunskap, teckning,textilslöjd samt trä- och metallslöjd på högstadium, 2. attbestämmelserna för inrättande av särskilda institutionsföreståndare utformadesså att hänsyn togs till att andra än lärare också använde nämnda institutioner. 1974:1795 av iStaffanstorp m. fl. (c) vari hemstäUts att i anledning avpropositionen 1974:99 som sin mening'gav Kungl. Maj:t tUl känna attförordnanden som särskilda institutionsföreståndare skulle ske under de formersom angivits i motionen med rätt för skolstyrelserna att med utgångspunkt i delokala förhållandena disponera den tUlgängliga resursen samt 1974:1822 av () ochherr i (fp) vari hemställts att beslutade attsärskUda institutionsföreståndar-tjänster vid grundskola även skulle finnas förämnena hemkunskap, teckning, textilslöjd samt trä- och metaUslöjd. 1. att riksdagenmed bifaU till i propositionen 1974:99 förordade grunder för särskildainstitutionsföreståndare vid som sin mening gav Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet med anledning av motionerna 1974:1783, 1974:1794, 1974:1795och 1974:1822 anfört beträffande ett samlat förslag till lösning av frågan omsärskilda institutionsföreståndare vid olika skolformer, 2. att lade tillhandlingarna propositionen 1974:99 i vad den avsåg fråga om handläggning avvissa skolbyggnadsärenden. Reservationhade avgivits av herrar Nordstrandh (m) och Nyhage (m) som ansett att utskottetunder I bort hemställa, att skulle a. med anledning av propositionen 1974:99 samt med bifalltill motionerna 1974:1783, 1974:1794 yrkandet I och 19741822 ävensom med avslag på motionen 1974:1794 yrkandet 2 godkänna av reservan terna förordade grunder för särskilda institutionsföreståndare vid grund skolan, b. som sin mening ge Kungl. Maj:t tiU känna vadreservanterna med anledning av motionen 1974:1795 anfört beträffande ett samlat förslag tUl lösning av frågan om särskUda institutionsföreståndare vid oHka skolformer. finnsarvodestjänster som institutionsföreståndare i vissa naturvetenskapliga ochtekruska ämnen i det som kallas gymnasieskolan. Sådana särskUdainstitutionsföreståndare har, efter vad jag kan bedöma, visat sig vara tUlstor nytta för undervisningens effektiva bedrivande. Röster har gång på gånghöjts för att sådana institutionsföreståndare borde tillkomma för andra ämnen,i första hand sådana som har med de gynnade ämnena likartade institutionsförhållanden,och utvidgas till även andra skolformer än enbart gymnasieskolan. Frågan haremellertid stäUts i avvaktan på synpunkter som kan komma fram frånolika utredningar, främst kanske från . Uttalanden i denriktningen har gjorts från både departements- och riksdagshåll. I propositionen 99, som vi nu behandlar, föreslogsemellertid av orsaker som jag inte skall ingå på här, då de inte har någotmed själva den pedagogiska och skolorganisatoriska sakfrågan att göra; jagunderstryker sakfrågan att arvodestjänster som institutionsföreståndare ifortsättningen skall finnas också på högstadium, dock medbegränsning tUl ämnena biologi, fysik, kemi och teknik. Inte oväntat väcktesfrån såväl socialdemokratiskt som moderat och folkpartistiskt håll motioner omatt propositionens begränsning i fråga om ämnen ej är sakligt jagunderstryker det än en gång motiverad, utan att det finns en rad andra ämnenbeträffande vilka behovet av särskUda institutionsföreståndare är fulltjämförbart med de i propositionen föreslagna ämnena. Dit hör det sägs i aUatre motionerna - hemkunskap, teckning, textilslöjd, trä- och metallslöjd, ochdärtill läggs i moderatmotionen också gymnastik och musik. Motiveringen äröverväldigande, och jag skall inte trötta med några specificeringar. Sammanfattningsvis skall jag endast konstatera attinstitutionerna i samtliga dessa ämnen är synnerligen omfattande, att de ärrikt utrustade med undervisningsmateriel, som har mycket stora värden, och attde som svarar för skötseln av dessa institutioner utför ett synnerligenansvarsfullt arbete tiU fromma för undervisningen. Man kan och får enligt mittförmenande inte göra skillnad mellan ämnen och ämnesinstitutioner av sammaeller likartad typ. Även de praktiska och de estetiska ämnena kräver sitt ifråga om institutionsskötsel. Utskottets majoritet finner det antecknas medtUlfredsställelse att motionsyrkandena kan anses väl underbyggda. Utskottetanser sig dock vilket antecknas med mindre tillfredsställelse böra avståfrån att nu föreslå en utvidgning av ämneskretsen. I stället stannarutskottsmajoriteten för att hos Kungl. Maj;t hemställa om ett senare samlatförslag till lösning av hela frågan om särskilda institutionsföreståndare vidolika skolformer. Där har således inkluderats de i motionerna föreslagnaämnena, som alltså också de ställs . Vi moderata reservanter menar å vår sida att det inte börvara fråga om ett antingen-eller utan snarare om ett bådeoch. Institutionsföreståndare i vissa ämnen pä grundskolanshögstadium Institutionsföreståndare i vissa ämnen på grundskolanshögstadium uppfattningen,att Kungl. Maj:t bör presentera och vi tillägger ordet skyndsamt,och jag understryker det ordet - ett samlat förslag till lösning av frågan ominstitutionsföreståndarskapet vid alla berörda skolformer: grundskola,gymnasieskola samt undervisning. Det har väntats tillräckligt länge.Men å andra sidan bör detta, menar vi, inte utesluta att förslaget om särskildainstitutionsföreståndare, då sådana nu introduceras i , bör omfattafler ämnen än de i propositionen angivna. Införs en nyhet i , sakligoch i högsta grad berättigad, bör den enligt vår mening inte begränsas eftermåttstocken huruvida ämnena har eller inte har särskilda institutionsföreståndarei gymnasieskolan jämförelsen är något godtycklig utan efterlikhetsprincipen, dvs. att ämnen och ämnesinstitutioner av samma eller likartadtyp skall få arbeta och verka på lika villkor. Likhetsprincipen bör enligtvårt förmenande vara helt avgörande. Följakfligen hävdar vi reservanter att skallpå högstadium ämneskretsen för särskilda institutionsföreståndareinte begränsas tiU de teoretiska ämnena biologi, fysik, kemi och teknik, utanäven omfatta såväl de mera praktiska ämnena hemkunskap, textilslöjd, trä- ochmetallslöjd som gymnastik, musik och teckning. Nästa steg bör bh särskildainstitutionsföreståndare i fler ämnen, på fler stadier och i fler skolformer.Skyndsamt förslag beställs alltså. Jag ber, herr talman, med de här orden att få yrka bifalltill den reservation som är knuten tUl utbildningsutskottets betänkande nr 30. i (c): har i vissa detaljerbehandlat propositionen, och jag skall nu uppehålla mig vid några andra. Jagskulle med en lätt travestering tUl modern tid kunna utbrista; I riksdagsmänresen icke så fort, vad göras skall är redan gjort! Det är en ganska starkt kritisk inställning som kanutläsas ur utbildningsutskottets betänkande nr 30. Man kan undra vad somegentligen har hänt, som skulle motivera det jag nu har sagt. Jag tänkteuppehålla mig vid några funderingar kring detta. Förspelet har uppenbarligen varit att statens avtalsverkoch berörda personalorganisationer haft svårt att mötas. Ett visst antalmiljoner omkring nio uppenbarligen stod kvar mellan parterna. I det lägetkom tydligen någon på idén att vi kan fylla "gapet" genom att införavissa tilläggstjänster för lärare vid . Sagt och gjort! Departementetfick i uppdrag att ordna den "bagatellen". kunde ävenden 'sista förhandlingsdagen ge arbetstagarnas organisationer beskedet att detkommer att etableras institutionsföreståndare i . Propositionen 99 kom med förslag om institutionsföreståndare.Det kunde därvid konstateras att vissa besvärande gränsdragningar gjorts, vUketinte blev särskilt klokt rent institutionsmässigt, och uppenbariigen ej hellertillgodoser de olika personalorganisationer som förhandlat på detta område. Först det principiella och det konstitutionella i frågan,herr talman. Givetvis kan rent teoretiskt avslå en propositionangående denna nya organisation med institutionsföreståndare inom . Men vadfår ett avslag för konsekvenser i praktiken? Jo, då river upp ettavtalsförhållande som lönedelegation också redan godkänt. Ändrar viå andra sidan på organisationen, som var inne på, exempelvisämnesområdena, blir det svåröverskådliga konsekvenser för de olikaorganisationerna. Föreliggande situation tycker jag bättre än något annatvisar att den gällande demokratiskt parlamentariska gången måste följas. Det ärde politiska instanserna som skall utforma institutionerna inom samhällsorganisationen.Med utgångspunkt i detta har sedan arbetsmarknadens parter möjlighet attöverblicka sin situation och träffa de avtal detta föranleder. Avviker vi fråndenna ordning manar vi fram det korporativa samhällssystemet. Utskottet har också starkt kritiserat handläggningen avinstitutionsfö-reståndarfrågan som den presenteras för . skall i princip inte blanda sig iavtalsförhandlingama. Det är vår uppriktiga mening, och den meningen har vigivit uttryck åt i centermotionen 1795. Jag kan hålla allautskottsrepresentanter inklusive regeringspartiets - räkning för att manuttryckt sin otillfredsställelse med frågans handläggning i dessa stycken. Manhar också i sak uttalat den uppfattningen att förslaget i propositionen 99endast innebär en dellösning, vilken även den är begränsad på ett sätt somsynes vara utan saklig grund. a. har vi underkänt exempelvisgränsdragningen vid minst tolv klasser stora högstadier. På det sättet ställsungefär 200 högstadier utan institutionsföreståndare. Givetvis blir återigenlandsbygden och mindre tätorter ställda utanför. Den ämnesvisa gränsdragningenundantar även vissa ämnesområden som mycket väl behövt institutionsföreståndare,men jag skall inte gå in på detta. har haft till särskilt uppdrag att granskaarbetsorganisationen i bl. Denna utredning är nu nästanfärdig, och den blir kanske här delvis överkörd. Det tycker jag dock att viinte skall ta så hårt. Att köra över utredningar har ju regeringen en viss vanai tidigare, och det förvånar inte särskilt. Desto mer förvånad blir man när man kan konstatera attskolans eget ämbetsverk inte ens fått yttra sig över den nyaskolorganisationen. Utskottet har tillstyrkt propositionen 99. Vikan, som sagt, inte göra annat. Jag vill dock särskilt understryka att vi hargivit Kungl. Maj;t till känna vår mening med anledning av vad som anförs i deavlämnade motionerna. Därom är utskottet enhälligt, med ett undantag.-Somsedvanligt är, hade jag så när sagt, har vi en moderatreservation. HerrarNordstrandh och Nyhage har i denna t. o. m. ställt ett yrkande som grundar sigenbart på centermotionen 1795 som begär ett samlat förslag till lösning avfrågan om särskilda institutionsföreståndare vid olika skolformer. Detta ärexakt och ordagrant samma formulering som utskottet använder i klämmen om sammamotion. Jag tackar herrar Nordstrandh och Nyhage föruppmärksamheten, och jag håller, herr talman, helt med reservanterna om attcentermotionen är så bra att den förtjänar att återges, även om det blir tvågånger i samma Institu tionsförestån-dare i vissa ämnen på grundskolanshögstadium Institutionsföreståndare i vissa ämnen på grundskolanshögstadium utskottsbetänkande.Jag hoppas dock att herrar reservanter ursäktar om vi i tyckeratt ett enigt utskott väger tyngre när det skriver till Kungl. Maj:t än enreservation med två undertecknare. Därför, herr talman, ber jag att få yrkabifall till utskottets betänkande i dess helhet. Det här betänkandet handlar egentligen om tvåfrågor. Dels uttalar sig utskottet i själva sakfrågan om en utvidgning avämneskretsen för institutionsföreståndarskap, dels talar utskottet omhandläggningsordningen av den fråga som just nu är aktuell. Jag behöver inte upprepa vad tidigare talare har sagt ochvad utskottet säger i sitt betänkande. Jag vill bara betona att detta skalltolkas som kritik inte mot UtbUdningsdepartementet utan mot ,som har ställt hela maskineriet inför fullbordat faktum. Man har gjort upp omen förändring av organisationen i skolan innan statsmakterna i vanlig ordninghar tagjt stäUning. Det är klart att utskottet måste uttala sig mot det ochdeklarera att vid framtida förändringar måste handläggningsordningen vara enannan. Som sagts under debatten är hela frågan om vi skall hainstitutionsföreståndare eller inte besväriig och bör lösas samlad. Vi har iett tidigare uttalande från , då det gälldeinstitutionsföreståndare inom vuxenutbildningen, sagt att vi borde avvakta denbehandling som SI förslag kommer att leda tUl för att se om detfinns anledning att dels bibehålla det som finns, dels utvidga omfattningen avinstitutionsföreståndarskapet. Jag är av den uppfattningen och det ärutskottet också att det inom skolväsendet finns ämnen som bättrebehöver denna typ av befattningshavare än de som är aktuella ipropositionen. Vi har, som påpekats i motioner från alla partier, debefattningshavare som traditionellt kallas övningslärare textillärare, lärarei trä-, metall- och textilslöjd, hushållslärare och övningslärare med stora ochdyrbara institutioner. Men vi har också lärargrupper i första hand pågymnasieskolans tvååriga linjer som har stora verkstäder med dyraverktygssamlingar att vårda. Om man skall ha denna typ av befattningshavare ärdet kanske mest motiverat på de områdena. räknar därför med att vi skall få ensamlad bedömning. Det gör att reservationen från moderata samlingspartiet ärsvår att förklara. sade utskottets vice ordförande att det ärså att moderata samlingspartiet kommer med reservationer. De blir alltunderligare. Vad utskottet än skriver har man bestämt sig för att reserverasig, och så blir det nästan vad som helst. vill nu att vi först skall tapropositionen och sedan begära ett snabbt förslag om nya ämnen där dennabefattning skall förekomma. därefter skall vi ha ett nytt förslag som gerett samlat grepp. Det är en konstig tågordning som utbildningsutskottetnaturligtvis inte kan tUlstyrka. Det måste vara helt personliga avsikter somligger bakom agerande i detta sammanhang. Detta är utan tvekan en mycket besvärligfråga. Den hänger ihop med många andra svårlösta frågor inom skolväsendet. finnsanledning att i lugn och ro se över dem i första hand när ärfärdig och dess betänkande har blivit föremål för överväganden. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Jag måste inledningsvis konstatera att herrAlemyrs bedömningar av orsaken till våra reservationer blir underligare ochunderligare. Jag vet inte var han skulle sluta, om sessionen inte snart voreöver för den här gången, något som räddar honom från den ytterstaunderligheten. Vår bedömning är den att vi inte i första hand kan tahänsyn till löneförhandlingar när det gäller att bestämma om pedagogiska ochorganisatoriska frågor som syftar till skolans bästa. Det är sakfrågan det rörsig om och ingenting annat, när statsmakterna gör förändringar i skolan. accepterar utskottet en liten dellösning för dessa fyraämnen i : där skall man ha särskilda institutionsföreståndare. Allright det må vara med en dellösning, men det bör då vara en åtgärd som löserproblemen för de ämnen som är likartade eller har samma karaktär. Det vore meracceptabelt än att göra en dellösning, där man godtyckligt tar bort hälften avde ämnen som borde vara med. Vi för vår del accepterar alltså en dellösning,men det skall vara en komplett dellösning. Det är den ena sidan av vår hemställan. I fråga om denandra sidan är vi helt ense med utskottet, och vi är lika mycket knutna tillcenterpartiets motion som till utskottsmajoritetens förslag. Vi är helt ensemed utskottet om att det med det snaraste bör göras en fullständig översyn avhur vi skaU ha det med institutionsföreståndare i fortsättningen - detta föratt undvika att vi än en gång skall behöva gå in på otillfredsställandedellösningar. Vi vill alltså om jag får uttrycka vår uppriktiga mening inteän en gång råka in i den situation som vi nu har hamnat i. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar Nordstrandh och Nyhage, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nordstrandh begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller UtbUdningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 30 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar Nordstrandh Institu tionsförestån-dare i vissa ämnen på grundskolanshögstadium Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Om en sammanställning av remissyttrandena över kyrkastat-beredningensbetänkande ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Utskottets hemställan bifölls. § 4 Om en sammanställning av remissyttrandena överkyrkastat-beredningens betänkande Herr kommunministern ordet för att besvara i (c) i kammarensprotokoU för intagna fråga, nr 225, och anförde: i har frågat mignär sammanstäUningen av remissyttrandena över kyrka-stat-beredningensbetänkande kommer att publiceras. Enligt uppgift från förlaget kommer sammanställningen attpubliceras . i (c): Jag ber att få tacka kommunministern försvaret. Anledningen till min fråga är att många av de människor som engageradesig i kyrka-stat-diskussionen har varit intresserade och frågat efter ensammanställning av remissvaren på kyrkastat-beredningens förslag. Dessa tydligen så negativa att regeringen inte ansåg att man borde lägga fram någonproposition på beredningens förslag och man ville inte ta upp frågan i 1973 årsvalrörelse. Dessutom sade statsrådet i ett interpellationssvar den30 angående religionsfriheten och reformer på det kyrkligaområdet att arbetet med denna remissammanställning kunde beräknas bli klart ibörjan av detta år. är vi i och först nu får vi besked omatt sammanställningen kommer att föreligga färdig i tryck Sverigesnationaldag, om det nu ligger något i det. Människor ute i bygderna, och inte minst vi riksdagsmän,vill gärna ha möjlighet att i lugn och ro se på de oUka synpunkter somframförts. Vi tycker att det är nödvändigt att debatten stimuleras så attpositiva förslag kan komma fram. Man är väl något ängslig över att i dagenspolitiska situation ett nytt förslag kanske föreläggs . Därför anserjag det mycket viktigt att remissvaren nu kommer ut i tryck. Jag ber än en gång att få tacka för det positiva svaret. Det är riktigt att vi hade förhoppningen omatt en sammanställning av remissyttrandena skulle kunna vara klar tidigare änvad den är. Men jag vill påpeka att det har kommit in 900 remissyttran- den påsammanlagt över 7 000 sidor, och det är ett ganska besvärligt och omfattandearbete att gå igenom alla dessa yttranden. Dessutom innehåller huvudförslageten mängd intrikata delfrågor, och det är självfallet nödvändigt att också desynpunkter som framkommit i delfrågoma blir korrekt redovisade.