prot · FX09136 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag vill även påpeka att universitetskansler ^Löwbeer^senasl gjorde ^ell uttalande, där han framhöll all^universiletskanslersämbeld ^tittstyrkl en högre teknisk utbildning iSkellefteå och all denna lokalisering inte var all betrakta som konkurrerandemed lokalisering titt andra utbildningsorter samt att den var försvarbar fränsamhällsekonomisk synpunkt. iStaffanstorp (c): Frågan om^högskoteulbyggnaden ^m. skall vi ju, som påpekats här ^lidigare, laupp nästa är. Jag tror att man helt enkelt kan säga all vi då kommer alt ^posilivt behandla frågan om en utbyggd lokalisering.Det finns ju exempel från bl. a. våra nordiska grannländer där man gjort ensådan ^ulbyggnad, och det har gäll bra. All jag så här i efterhand begärt ^ordel beror närmast på vad motionärernahar ^anförl. Jag vitt ^slarki ^underslryka det som i ^Barkarby sade, att man kan ^knappasl begära enså all säga ^bällre behandling idel läge som dessa frågor befinner sig i. Vi har alltså i utskottet intenu tagit någon ställning och integjort någon sakbehandling därför all dessa frågor kommer upp ^lillvårsessionen. Jag säger kort och gott ^della till i ^Byske, som undrade om denbehandling som sker i kammaren kommer all ligga ^mo^lionärerna i fatet^näsla år. i ^Byske ansåg själv all vad som än händer börfrågan komma upp ^näsla är, och jag förestätter mig att han menade all den dåskall behandlas i positiv anda. Jag vill gärna betona - och jag talar då för dem som jag representerari ^ulskollet, ^främsi centerpartisterna - all givetvis förutsätter vi all delblir anledning all la upp frågan ^näsla år i del samlade ^pakelei. Jag är ^rällövertygad om all vi därvid skall kunna göra en riktig bedömning även av de^eveniuellt kommande ^molionerna. Till vitt jag säga all när man drar fram denna fråga i enreservation tvingar man ju till en viss sakbehandling, som i deltafalt kommer all sluta med avslag på reservationen. Del var ^della som^ulskollet ^försökie undvika. Men när nu på det ^sällel har fälttitt stånd en ^reservaiion är ^detla enbart olyckligt i sak. Jag instämmer medherr i ^Byske i förhoppningen ^atl intereservationen, som innebär en viss sakbehandling, skall åstadkomma ennegativ behandling av frågan, då den eventuellt kommer igen . Jag ansermed andra ord att vi skall ta upp frågan till en positiv och seriös behandling i ^utskoliei på samma ^sällsom sker med alla andra frågor. Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m.^m. Hen i ^Byske (c) kort^genmäle: Herr talman! Jag är mycket nöjd med det uttalande som i^Slaffanstorp har gjort, och jag villlacka för det. iAgnas ^(m): Herr ^lalman!Jag vill bara med några ord avge en röstförklaring. Då det gäller Skellefteåprimärkommun med dess starka industriella inslag kan jag instämma i^slorl i vad sade. Hans redogörelse för vad som skett, för lägetnu och för angelägenheten av att får denna utbildning var heltkorrekt. Det var också rätt vad han sade om den otålighet som råder blandmänniskorna där uppe. Jag har även ^motionsledes förtfram ett förslag som jag slår fast 3Riksdagens protokoll 1974. Utbyggnad avden ^eftergym ^nasiala utbildningen^m. vid och som jag här vitt understryka. Förslaget finns redovisat i förevarande utskottsbetänkande. Men anser jagatt ^utbildningsutskollets bedömningär riklig. Om en proposition som lar upp denna fråga kommer all läggasfram om ^elt par månader, så finner jag det olämpligt alt nu ^falta ett^särbeslut. Jag förstår alltså del ställningstagande som^utskolls-^representanterna för mitt parti har gjort. Jag förutsätter också alt på , dåförslaget om högre teknisk utbildning läggsfram, beaktar det självklara i att vad som tidigare utretts och beslutats verkligen fullföljs. Del är oerhörtangeläget, viktigt och rättvist ^atl vi får denna utbildning iSkellefteå. Med tanke pä alt ett definitivt ställningstagandeligger så nära röstar jag alltså med utskottet. En sak som jag tycker att några talarehar förbisett i sina anföranden ärmöjligheterna för kommun alt uppfylla de ^ålaganden som en lokalisering av högskoleenhetenskulle innebära. Självfallet måsteåtgärder ^vidias för att skaffa bostäder åt de studerande, och ävenandra lokaliteter måste ordnas i staden. Som jag tidigareframhållit är detta ärende myckel gammalt. I ^samlliga ^molioner som väckts frän 1970 fram^lill har ärendet skjutits undan med olika motiveringar. Jag kan ulanvidare påstå att jag tolkar den otålighet som råder i bygden sä, att den har sin grund i denna ^uppskovspolilik. Och alt man i ^ärels^ulskottsbeiänkande har hängt upp hela denna fråga pä ^U^ ^68-propositionen ären nyhet jämfört med de tidigare ställningstaganden utskottet gjort, dåutskottet har föreburit andra skäl. Slutligen finner jag all flera talare här har uttalat sig^posilivt i denna fråga. Jag har också noterat alt den provokation - om jag^fär kalla den så - som i ^Byske utsatte herr ^Alemyr för genomatt fråga honom hur han kommer ^atl ställa sig i sakfrågan, när den äter kommerupp års , inte har blivitbesvarad. HenGUSTAFSSON i ^Barkarby ^(s): Del kunde varafrestande all la upp en sakdebatt med vännerna frå^n^ ^Sketlefteåområdei, meneftersom vi i ^utskottsbelänkandel har formulerat del så all del inte nuskulle bli någon sakdebatt ulan bara en^procedurdeball vill jag inte som^ulskotlels talesman gå in på sakfrågorna. i ^Byske ochherr får alltså vänta på svar isakfrågorna till dess del blir ensakbehandling här i . Jag ^lycker att del är en rimtig ordning. När detta är sagt vitt jag tillägga att jag tycker att den otålighetsom råder i ^Skellefteäregionen är fullt förklarlig. Här har påpekats att det var en nyhet att ^U^ ^68-propositionen anförs somen förklaring ^lill ^atl man inte vittla upp frågan ^lill sakbehandling , men del är inte så konstigt alt del förhåller sig på det ^sätlel. Vi ^vel juall den ^s. - som också innehåller en mängd andra ting, bl.a. ^YTH- och kompetensfrågor -kommer all framläggas . Då ^fär vi ^attlså anledningall la ^slällning tittde frågorna. Ni från känner ju också ^lill all det varmeningen all ^proposilionen skulle framläggas , men när så inte blivit fallet kan del inte vara ^rimliglall två eller den läggsfram särbehandla just ^Skellefleåfrå-^gorna. Jag tror uppriktigt sagtinte all man i ^Skeltefleåtraklen skulle vinna ^någonling på del. Några besked i sakfrågor från utskottet - det är mitt svar till i ^Byske och - går detinte att få , eftersom vi skall föra sakdebatten . Det voremeningslöst att försöka lämna besked i sakfrågorna . Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m.^m. HenBRÄNNSTRÖM ^(s): Herr ^lalman!Jag tror inte jag gör mig skyldig tillnågon överdrift om jag påstår alt jag har den bästa kontakten med dekommunalt ansvariga i - det är mitt parti som har majoritet ikommunen och har ansvaret för den kommunala planeringen. Den mening jag haranfört här skiljer sig inte från den uppfattning de kommunalt ansvariga företräder i dessa ^frägor. Jag tror också att vi ikommunen har en beredskap som gör det möjligt alt tillgodose de behovsom kommer att uppstå den dag ett positivt beslut fattas. Hen ^ALEMYR^(s): Herr ^lalman!Del är i ^Barkarby som har företrätt utskottet ,och jag har inte haft anledning att gå in i debatten. Men har äradeledamöter av kammaren två gånger bett mig la till orda och svara pä om jag villmedverka till att ärendet Skellefteåkommer all behandlas vid nästa års riksdag. Låt mig formulera det sä, alt omdet skulle ^iniräffa att ingen motionerar i Skellefteåfrågan och den inte heller aktualiseras genom någon proposition, sålovar jag personligen ^atl ^lillse altärendet ändå kommer under ^utbildningsulskottels behandling. Överläggningen var härmed slutad. ^Ulskotlels hemställan bifölls. ^Proposilionergavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av fröken ^Hörién, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande ^voleringsproposition: Den statliga^forskningsverksam -heten Den som vill ^atl kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 36 ^punklen 2röstar ja, den del ej vitt ^röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av fröken ^Hörién. Vid omröstninggenom uppresning förklarades flertalet av kammarens ^ledamöler ha röstat för^ja-propositonen. Då begärde rösträkning verkställdes^voiering med ^omröslningsapparal. Denna ^omrösl^ning gav ^f^öiljanderesultat: § 15 Den statligaforskningsverksamheten Föredrogs^utbildningsutskollets betänkande nr 37 med anledning av skrivelse frän revisorer angående denstatliga forskningsverksamheten ^jämle vissa ^molioner i samma ämne. Riksdagensrevisorer hade i skrivelse den 29 ^novernber 1973 till (1974:9) fört fram förslag i fråga omden långsikliga forskningsplaneringen och kansliorganisationvad beträffade resurser för behandlingen av forskningsfrågor. Vidarebehandlades frågor som hade avseende päforskningsmedlens användning, och förstag fördes fram om en utredning avforskningsverksamheten på universitetsområdet. I ^detlasammanhang hade behandlats ^molionerna 1974:169 av fru ^Anér ^m. (fp) i vadavsåg hemställan ^atl skulle 1. falla principbeslutom att inrätta ^ell statligt , underställtriksdagen (yrkandet A), 2. tillsätta en utredningsgrupp inom för alt utarbetaförslag till närmare riktlinjer för institutet (yrkandet B), 3. temporärt inrätta ^elt sekretariat för framlidsstudier inomriksdagen för all ^biiräda utredningsgruppen ^(yrkandel C), 1974:186 av herr ^Wijkman ^(m) och fru ^Mogård ^(m) vari hemställts^atl skutte 1. fatta principbeslut om inrättande av ett underställt sekretariatför framtidsstudier, 2. besluta ^lillsälla en utredningsgrupp med uppgift alt under innevarande år framlägga förslag till uppbyggandet av ett ^specieltl sekretariat/enhetför framtidsstudier ^m. efter de riktlinjer som framförts i motionen. 1974:235 av herrHelén ^m. (fp) i vad avsåg ^hemslällan alt ^rtksdagen skulle 1. som sin mening ge^Kungl. ^Maj:l till känna att som ett led i ^arbetel på all ^framslälla miljöbudgetar för olika verksamheter alla ^siörrestatliga investeringar i principskulle föregås av teknikvärdering, dvs. en uppskattning av derassociala och ekologiska effekter ^(yrkandel A), 2. hos ^Kungl. ^Maj:t begära allförslag om teknikvärdering av några försöksprojekt,ullagda pä lämpliga institutioner, förelades ^(yr^kandel B), 3. hos ^Kungl. ^Maj:t begärautredning av ^meloder för bedömning och värdering av risker i enlighet med vad som anförts i motionen^(yrkandel C), Den stadiga ^forskningsverksam -heten 1974:297 av fru ^Mogård ^(m), 1974:1055 avherr i ^(s) vari hemställts att begärde all ^Kungl. ^Maj:t skulle ^ulreda fråganom ^ekonomiskl ^slöd ^lill löntagarorganisationernaall användas för forskningsuppdrag bl. a. till universitet ochhögskolor, 1974:1372 av herrarHelén (fp) och ^Fälldin (c) vari hemställts all hos ^Kungl. ^Maj:lbegärde att forskningsrådsutredningens ^parta^mentariskainslag vidgades och all denna utredning genom tilläggsdirektiv gavs i uppdrag all lägga fram förslag till ett ^forskningspoliliskl handlingsprogram med angivande av dimensionering,^mäl, ^inriklning och finansiering av forskningsinsatserna syftande tillalt 1. utgöra grundval för riksdagensövergripande beslut på forskningsområdet, 2. förstärka riksdagens^infiytande över forskningens prioriterings- och planeringsfrågor och möjlighet ^atl initiera viss långsiktigforskning, ^underiälla forskningsresultatens ^ulnyujande av olikaintressenter. 1974:1374 av ^m.fl. (vpk) vari hemställts all beslutade anhålla all regeringen omformade ^rikllinjerna för svenskforskningspolitik med utgångspunkt i följande principer: 1. klar boskillnad mellan statens ochprivatföretagens forskningsorganisation. Brytande av ^sammanväxningenmellan storfinans och stat pä forskningsområdet, 2. forskningspolitik under fultoffentlig kontroll. ^Pariamentarisk ^kom^milté skutte överta ledningen av utredningarna och politiken på forskningsområdet.^Majorttel av ^lönearbelarrepresenlanter i ^kommillén, 3. den ^partamenta^r^iska^kommillén fick i uppdrag all utforma en nationell plan för framtida forsknings- och utvecklingsarbete. Denna plan skulle^ulgå från ^folkfierlalds sociala och kulturella behov, 4. brytande av ^mililärforskningens ledande rott i nuvarande ^forsk- Den stattiga^forskningsverksam -heten ^nings- och utvecklingsarbete, 5. principiellt förbud motprivat uppdragsforskning för forskare i ^stallig ^fiänsl, 6. nya statliga industrier,^nationalisering av kredit-, ^olje- och energisektorerna ^saml djupgåendedemokratisering av beslutsprocessen i statsföretagen skutte bilda grund för^ell av de arbetande kontrollerat utvecklingsarbete inom den statligaproduktionen samt 1974:1485 avherrar i Ulfsbyn (c) och ^Gernandl (c) vari hemställts ^atl hos ^Kungl. ^Maj:l begärde^atl förutsättningarna för inrättande av ^ell svenskt teknikvärderingskontorblev föremål för prövning. Av ovannämndamotioner hade 1974:186 hänvisats titt^konslitulions-^utskollel, 1974:235yrkandena ^A-C ^lill jordbruksutskottet och 1974:1485 tillnäringsutskottet men dessa utskott hade sedermera ^överiämnat dem tittutbildningsutskottet. ^atl som sin mening gav ^Kungl. ^Maj:l titt känna vad utskottet med anledning av revisorernas skrivelse -skrivelsen 1974:9-i angivna delar samt^molionerna 1974:169 yrkandena ^A-C, 1974:186, 1974:235 yrkandena ^A-C,1974:1055, 1974:1372 och 1974:1485 anfört angående utredning ^belräffande denlångsiktiga forskningsplaneri^ngen ^m. 2. all skrivelsen 1974:9 frånriksdagens revisorer ^saml ^molionerna 1974:169,1974:186, 1974:1372 och 1974:1485 i vad skrivelsen och ^mo^lionerna avsåg ^sakinformalionöverlämnades till informationsutredningför överväganden, 3. all skrivelsen 1974:9 frånriksdagens revisorer i vad den avsåg utredning av universitetsforskningens problem icke skulle föranleda någon åtgärd, 4. att skrivelsen 1974:9 frånriksdagens revisorer i den män den icke behandlats i hemställan under 1-3 icke skutte föranleda någon riksdagens^ålgärd, 5. att skutte avslå motionen 1974:1374, ^aU skutte avstå motionen 1974:297. ^belräffande nya riktlinjer förforskningspolitiken av fru ^Lanlz (vpk) som ansett all utskottet under 5bort hemställa, ^atl med bifall till^molionen 1974:1374 som sin mening gav ^Kungl.^Maj:l till känna att de nationella^forskningspoliliska målen skulle omformulera;^»^ i enlighet med vad somförestagits i motionen. 2. beträffande universitetsforskningen av fru ^Lantz (vpk) som ^ansellalt utskottet under 3 ^borl hemställa, all med bifall ^lill revisorernas skrivelse 1974:9 i denna del som sinmening gav ^Kungl. ^Maj:l titt känna all universitetsforskningens problemnärmare borde utredas. Till^betänkandel hade fogals ^ell särskilt yttrande beträffande universitetsforskningenav (). Den statliga ^forskningsverksam -heten Hen iMalmö (vpk): Herr talman!All forskning är en maktfråga. Det finns ingen socialt neutralforskning. Forskning är alltid inågons ^inlresse. Valet avforskningsuppgifter gynnar etter missgynnar olika intressen och samhällsgrupper.Den som har makt över forskningen, har en ^Slor del av ^samhällskonirollen isin hand. Det är därför vpk nu med sina reservationer 1 och 2 ställer frågan:Vilka har makt över forskningen i ? Vilka ^längsikiiga mål och linjerskall den ha? Är det inte , frågar vi, att detta tas upp i det som ändå skall vara ^folkrepresenlationen?Varför har del inte gjorts tidigare? Del finns inga formuleradesammanfattande mål för svensk forskningspolitik. Och ändå märker man en^inriklning i forskningspolitiken - mitt i ^oöverskådlighden ochmystifikationerna. Denna inriktning -som alltså är en indirekt spegling av samhälleligamaktförhållanden och av brislen pä folklig ^slyrning - väcker bestämda^frägor. Hur kom del sig t. ex. all ^eflerkrigsprogrammd för svensk forskningtitt mer än hälften kom alt bestå av renodlat militär forskning? Vilken roll spelade planerna på atombomber och^prestigebetonad rymdforskning härför? Uppenbart en dominerande roll -del visar en noggrann ^ktas-^sifikaiion av de tusentals enskildaforskningsprojekten. Under ^1970-talel har den rena^mililärforskningens andel varit mindre, men den dominerar ändå med sina 40 ^proceni av den samlade forskningsinsatseni pengar räknat. Och eftersom ^lolatinsaisen sedan 1960-^lalels ^börian ^fördubblals, är ^mililärforskningen också den som hartagit ^siörre delen av den absoluta ökningen av ^insalserna. Inte nog härmed. Den ökade civilaforskningen faller ^lill sin huvudpart inom områden som är ^följdprodukier av ^mililärforskningen. ^Mol denna bakgrund förklaras t. ex. den ensidiga och storasatsningen pä ^uranbaserad kärnkraft. ^Mol samma bakgrund förklaras dåvarför en nobelpristagare fick sinaforskningsanslag drastiskt reducerade, när han offentligt kritiserade satsningen på ^uranbaserad kärnkraft.Det förklaras också, varför satsningenpå alternativa energistag systematiskt hållitspå svältkost. Denna politik har förtlandet in i en ^energipolitisk återvändsgränd. Varför fick det bli så?Vem är ytterst ansvarig? Och vart logforskningen för sociala och mänskliga behov vägen? Den ^miliiäraforskningen är ^allfiämt mer än ^siörre än den ^medi- Den statliga ^forskningsverksam -heten Den är sjugånger så ^slor som den sociala forskningen. fanns det överhuvud tagel ingen egentlig miljöforskning i Sverige- i och för sig ett vackert exempel pä del politiska och ekonomiska etablissemangets likgiltighet för människornasförhållanden, dess inriktning pårovdrift, dess ^anslulning ^lill den lättsinnets och cynismens flacka^välsländsfilosofi som kännetecknade hela epoken ^Eriander. Miljöforskningen svarar ^allfiämt bara för ^ell par procentav de preciserade forskningsinsatserna.Industriforskningen är nästan ^lio gånger ^siörre. När del gäller statensallmänna främjande av forskning går huvudparten ^ul i form av anslag^lill den ^privala ^indusirin. Snedvridenheten inom svensk forskningspolitik framstår i bjärt ljus närman betraktar den ringa miljövårds- och sociala insatsen jämfört med den stora ^invesleringsskandalen inommilitärforskningen -den ^s. ^Viggenprojeklel knöts upp kring ^USA-linjeni sin ^lekniska idé. När ^McNamara var försvarsminister satsades i USApå ^missilleknik -^McNamara kom inteför inte från ^jusl den delen avamerikansk industri. ^Flygptanslekniken släpade ^efler i utvecklingen.Det var denna teknik kopierade.Kopierade till den grad alt ^eltamerikanskt storförelag fick full insyn i projektet. Kopierade ^lill dengrad, all ingen utanför gränserhar ^velal köpa ett enda plan och att planels ^konslruk-^lionsfel ochbristfälliga prestanda nyktert och skoningslöst framgår även vidredovisningar i svensk teknisk press. Och ändå var delta en av de stora insatserna i officerskårens, storindustrinsoch regeringens program. Denna miljardrullning slår i skärande kontrast ^lillde små insatserna för forskning inriktad påatt lösa för ^folkflerlatd brännande och vikliga problem. Låt mig genågra praktiska exempel. Miljöforskningenär väsentligen inriktad på all ^avvä^f^ia ^konkreia bieffekter av t. ex.industriell miljöpåverkan. Man betraktar miljöproblemet, inte som en del av den ekonomiska och sociala^ulvecklingen i egentlig mening ulan som en ^ekonomiskl irrelevantbieffekt. Man inriktar sig då på lösandetav vissa akuta miljötekniska problem. Man ^underförsörier grundläggande forskning om djupare sammanhang ochom miljöproblematikens sammanhang med den stora långsikligasamhällsutvecklingen. Det förekommer en hel del ^regionpolilisk forskningi . Ett av de ^mesl grundläggandeproblemen är ^atl analysera ^kosinaderna för olika typer av beby^ggelsestrukturer ochtätortsregioner. Denna avgörande fråga hartagils upp i viss utländsk forskning. Men här har den skjutits undan. Tydligenanses det inte intressant alt få ^samhättskostnadskalkyler pä koncentrationenav bebyggelse. Däremot anses det ^inlressanl all kartlägga ^beslutsfallarnas- dvs. del mäktiga ^överskiklels i samhället - kontakt-system. Del är viktigtför regionpolitikens principer. Kalhuggningenvet vi är ett ^allvariigt och omdebatterat problem. har opinionenkrävt forskning och åtgärder. Här i har sädana krav avvisats medhänsyn till bristen på information. Och information har saknats s^å^ längeforskningen inte fält pengar. Visserligen har man i i i denamerikanska ^skogsvärdsslyrelsens regi ulfört ^prakliska experiment medkalhuggning av stora ytor och med förkrossanderesultat. Kalhuggningen är uppenbart skadlig. Resultaten har publicerats i ^Scienlific American. Men del finnsinte anslag för all översälla artiklar med sådant ^fariigt innehålltitt svenska. ^Famitjesociologinblir ett alltmer centralt område förförståelsen av psykiska och sociala störningar. Utländska forskningarantyder en svär och sammansatt problematikoch skrämmande ^fö^f^ider av den verklighet som finns där bakom. Är exempelvisRobert ^Laings forskningsresultat rikligafaller mycket av den officiella ideologin inom psykiatrin i . Fallergör också socialmyndigheters och domstolars allmänna ideologi i familjesociala och ^familjerältsliga sammanhang.Typiskt för situationen äremellertid all de ^senasle 30 årgångarna av Svensk ^Jurisllidning över huvudlagd inte en enda gäng sysslat med barnens situation ur ^famil-^jerätislig och ^familjesocial ^synpunkl.Forskning och ^deball, vilken medför risk för ^atl den ^borgertigaillusionen om äktenskap och familj skadas, må^uppenbartigen icke i förekomma. I varje fall icke inom ramen förde av staten beviljade anslagen. Den andra storahuvudlinjen i forskningspolitikens hittillsvarande utveckling är anknytningen titt privata industriintressen. Den visar sig i fördelningen av del allmänna ställigaforskningsstödet, det som icke är ^direkl^öronmärkt på samma sätt som t. ex. militärforskningen. ^Detla allmänna^slöd har starkt ökat. Ökningen hamnar ^emellerlid pä projekt som är av ^direklinlresse för den privata ^indusirin.Del är storindustrins intresse somavgjort utvecklingens riktning. Intressant är all ^samlidigl industrins egnaforskningsinsatser trappats ner, dvs. storindustrins behov styr, som^slalen lar över fler och fler ^koslnader. ^Detla är manifestationen iforskningspolitiken av det ^s. Den tredje huvudlinjeni forskningsutvecklingen är tendensen ^lill minskning av grundforskningens andel och ökning av den mer kortsiktiga ^målsiyrda forskningen. Man försummar därmedmedvetet de vetenskapligaperspektiven och forskningen som redskap för all i den långsiktiga utvecklingen lösa för folket, nationen ochmänskligheten grundläggande problem. Oroande ur denna synpunkt är också den^seklorsptanering som dominerar delstatliga länkandel pä området. Den har blivit alltmer uttalad. Det betyder ^atlsjälvständiga initiativ och nya projekt, som inte utan svårigheterkan relateras titt någon sektor ochvars resultat inte kan förutses, löper uppenbara risker all komma påundantag. Delta är ^elt allvarligt hot motförnyelsen i vetenskapen. Del förstärker däremot inriktningen på kortsiktig målforskning,^induslriforskning och projekt som är från början uppbackade av^auklorileter. Det ^fiärde stora problemområdet, som fäll ståoangripet, är maktpolitiskt och ^rälistigl. Det gäller de enskilda forskarnas^rällsförhållanden och del fria tänkandets ^slällning. ^Dd gäller också densystematiska sammanblandningen mellan privata intressen och statlig forskning. Direkta köp avforskare och forskningsinsatser eller allmän ^slyrning Den statliga^forskningsverksam -heten Den statliga^forskningsverksam -heten därav genom urvalet avforskningsuppgifter är mycket omfattande i . I ^ell ^lilel landär del också ^prakliskl sett ganska tätt all uppnå ett ^sådani behärskande avforskningen. Av den samladesvenska ^induslriforskningen svarar fem privata koncerner för omkring50 ^proceni. Och huvudparten av all industriforskning i är ^knulen ^lillen enda finansgrupp i del industriella livet. Det är unikt för . Vi har alltså här ^ell dubbelt problem. ^Samlidigl som ^slalen lar överen ökande del av ^kosinaderna för^induslrtforskningen, blir ^å^ andrasidan inte statens och riksdagens^infiytande över forskningspolitiken ^siörre.