prot · FX0991 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är orimligt attstuderande med barn skall åsamkas en högre studieskuld än studerande utan barn.Barntillägget bör höjas så, att det motsvarar de reella kostnaderna för barnenstUlsyn och uppehälle. Utskottet säger att om kravet på ickeåterbetalningspliktiga barntillägg skulle tillgodoses, skuUe de studerandegynnas i förhållande till andra grupper i samhället på ett sätt som inte ärmotiverat. Denna uppfattning måste vara felaktig, så länge studiemedel utgårmed så låga belopp som . Förhållandet hade givetvis varit ettannat, ifall studielön hade utgått. Vid utbetalande av studielön behöver hänsyninte tas till antalet barn som de studerande har, lika litet som andra löner utbetalasefter antalet barn i familjen. Jag ber,herr talman, att med detta få yrka bifall till reservationen 10. När det slutligen gäller de vuxenstuderandes situation vUljag påtala en orättvisa. Vuxenstuderande som läser på deltid inom den kommunalavuxenutbildningen erhåller bara den återbetalningspliktiga delen avstudiemedlen till skillnad från deltidsstuderande vid universitet ochhögskolor, till vilka även bidragsdelen utgår. Detta är en orimlig skillnad enligt vårt förmenande.Centrala studiehjälpsnämnden är av samma uppfattning och har i en skrivelse1972 föreslagit att också de deltidsstuderande vid vuxenutbildning börerhålla studiemedel i form av såväl bidrag som återbetalningspliktigastudiemedel. Även om SVUX utreder de vuxnas studiefinansiering finns det ingetskäl som talar för att denna skillnad skall bestå. Principen måste vara attsamtliga studerandekategorier erhåller samma medelstilldelning, med hel- ochdeltidsstudier samt barninnehav som enda variabler. Med dettayrkar jag, herr talman, bifall till reservationen 7. HerrNILSSON i (s): I det betänkande som vi nu behandlar föreslåsflera förbättringar av det studiesociala systemet. Studiebidragsdelen inomstudiemedelssystemet höjs från tiU ca , reglerna ombehovsprövning mot förmögenhet ändras, och återbetalningsreglerna förbättras.I propositionen föreslås dessutom att det behovsprövade tUlägget inomstudiehjälpen räknas upp från högst till högst ,och ett genomförande av det förslaget förbättrar ekonomin speciellt för studerandei familjer med låga inkomster. Vidare föreslås att resetillägget, som för närvarandeutgår för elever som bor från studieorten, höjs till 75,95, 125 respektive . Enligt utskottets mening talar skäl för att maninför en ny avståndsklass om för rätt till resetillägg. Utskottetföreslår också den förändringen av propositionen. Tillägget i den nya klassenbör då bestämmas till . Till nyheterna hör också en särskildsjukförsäkring för studerande med återbetalningspliktiga studiemedel att trädai kraft .' Samtliga de nya förslag som redovisas innebärkostnadsökningar på ca . Det utmärkande för flertalet reservationer som är fogadevid betänkandet är att de siktar in sig på ekonomiskt relativt välbeställdagrupper i samhället. En uppmjukning eller ett slopande av inkomst- och förmögenhetsprövningent. ex. ger effekter som är svåra att försvara från rättvisesynpunkt. Dessutominnebär en sådan åtgärd kraftigt ökade kostnader för statsverket i ett läge,när andra stora krav finns på samhället för studiesociala åtgärder. De nyaförmånerna i årets studiesociala paket innebär avvägningar med hänsyn till deresurser som finns, och utskottsmajoriteten anser för sin del förslagen varaväl motiverade. Många av reservationerna känns igen från tidigareriksdagar. I en reservation föreslås en höjning av studiemedlen till 150procent av basbeloppet per läsår. Ett liknande krav avvisades av såsent som med bl. a. den motiveringen att man vid bedömning av fråganborde ta hänsyn till även andra förmåner som kommer de studerande tiU del. Enhöjning av studiemedlen på det sätt som föreslagits är ganska kostnadskrävande,varför utskottet inte kunnat tillstyrka förslaget. Studiemedelssystemet bygger som bekant på en kombinationav bidrag och återbetalningspliktiga studiemedel. Det som talar för ett visstinslag av bidrag är intresset av en socialt rättvis rekrytering tillutbildningen. Systemet har delvis haft och har den önskade effekten. 1 reservationen 2 föreslås en uppräkning av bidragsdelentill , vilket skuUe medföra en utgiftsökning för staten på cirka 100mUjoner kronor ett icke oväsentligt belopp. En sådan uppräkning anser sigutskottet inte kunna tillstyrka just nu då uttalat sig för enprioritering av vuxenutbildningen. Men utskottet vill ändå kraftigt understrykaangelägenheten av att bidragsdelen inom studiemedelssystemet, på samrna sättsom förmånerna inom studiehjälpen, i fortsättningen blir föremål för mer regelbundna omprövningar och anpassas till Vad sedan angår frågan om värdesäkring avstudiebidragsdelen har fisdaeen den vid flera tiUfällen gett uttryck åt den uppfattningen, att 28 mai 1974 höjningar av studiebidraget inom studiemedelssystemet och de olika ------ ; -_ bidrageninom studiehjälpen, liksom det allmänna barnbidraget, bör vara ' ' " beroendeav särskilda beslut av . Man måste ha en kontroll överutgiftsökningarna, och därför avstyrker utskottet förslaget om en värdesäkringav förmånerna. Ytterligare två frågor återkommer , nämligen att endastett barntillägg som regel skall utgå per barn och att statUgt bostadstilläggskall räknas som inkomst vid bedömningen av studiemedel. 1 en reservationföreslås att mer än ett barntillägg skall kunna utgå om föräldrarna ickesammanbor. Enligt beslut är detta också möjligt, om det är uppenbart attgifta bor på olika orter på långt avstånd från varandra. Menhuvudprincipen är att endast ett tillägg skall utgå för ett och samma barn, ochdet anser utskottet vara riktigt. Bostadstilläggens syfte är ju att bidra tillhyreskostnaden, vilket är avsikten även med studiemedlen. Det kan då inte vararimligt att man så att säga lagrar förmåner på varandra. Vpk yrkar att barntilläggét inte skall varaåterbetalningspliktigt. En sådan åtgärd skulle ju innebära att studerande iförhållande till andra grupper i samhället skulle gynnas på ett sätt som intekan anses motiverat. Utskottet har därför inte kunnat tillstyrka det förslaget. Vad beträffar behovsprövningen mot egen inkomst samt makesinkomst och förmögenhet vid heltidsstudier föreslår moderata samlingspartietoch en höjning av fribeloppsgränsen tiU av basbeloppetper familj. Likaså upprepar man ett förslag , som går ut på attstudiemedel skall kunna utgå till aUa sökande , oavsettmakeprövningen. De som får glädje av denna förmån är endast familjer medmakeinkomster . Jag anser det därför inte rimligt atttUlmötesgå ett sådant krav. Över huvud taget avstyrker utskottet bifall tillsamtliga yrkanden om ändringar i de bestämmelser som reglerar behovsprövningenvid tilldelning av studiemedel. Vi anser att ett slutligt ställningstagandebör anstå med hänsyn tUl att SVUX kommer in på dessa frågor och beräknasredovisa resultaten av sitt arbete under denna sommar. Därefter får riksdagenta stäUning. Herrar Hyltander och i förenar sig i ettkrav om att studiebidrag även skall utgå för deltidsstudier i kommunalvuxenutbildning i likhet med vad som gäller för studerande vid eftergymnasialautbildningsvägar. Detta krav är också föremål för utredning inom SVUX, ochutskottsmajoriteten anser därför att också i det här fallet bör väntamed sitt ställningstagande till dess man sett vad utredningen kommer fram tillnär det gäller vuxenstuderande över huvud taget. Beträffande frågan om ekonomiskt underiag förinkomstprövat tillägg, som tar upp, har skatteutredning månad publicerat ett betänkande där man då det gäller bostadstillägget till barnfamiljer och låginkomsttagare utan barn föreslår en höjning av inkomstgränsen. Med hänsyn till att inkomstgränserna för inkomstprövat tillägg är kopplade till de gränser som gäller för bostadstillägghar departementschefen i propositionen uttalat att han återkommer till frågan iannat sammanhang. Utskottet har funnit det handlingssättet riktigt. I reservationen 14 föreslår att riksdagengör ett uttalande om att rätten att erhålla återbetalningspliktiga studiemedelinom studiehjälpen inte i samma omfattning som skall varaberoende av föräldrars inkomst- och förmögenhetsförhållanden. Detta krav ärheller inte nytt för . Argument mot förslaget är bl. a. att det ifråga om yngre elever är berättigat med en viss återhållsamhet vid långivningenoch att sådana elever har större möjlighet än äldre elever att få sina utgiftertäckta genom de olika tUlägg som kan utgå vid sidan av studiebidraget.Utskottet anser att saknar anledning frånträda denna uppfattning. Åtskilliga motioner i detta ämne, väckta såväl vidriksdagens början som med anledning av propositionen 14, innehåller yrkanden omutredning i olika hänseenden av studiemedelssystemet. I motionen 205, som fruLantz har refererat, har man ett förslag om att studielön bör utredas. I någraandra motioner har man också ställt utredningskrav. Utskottet finner för sin del att de olika studiesocialastödformerna har ändrats och kompletterats så gott som . Förmånerna harhärigenom successivt förbättrats. har man i en strävan att åstadkommaså stor materieU rättvisa som möjligt inte kunnat undgå att bestämmelserna blivitnågot komplicerade. Studiefinansieringen inom vuxenutbildningen utreds nu avSVUX, och den utredningen väntas framlägga ett betänkande , som jagtidigare har sagt. Enligt vad utskottet erfarit kommer SVUX i sitt arbete attockså behandla flera av de frågor som har aktualiserats i motioner ochreservationer. Likväl anför utskottet, med hänsyn till att den studiesocialareformen nu varit i kraft , att den bör göras till föremål för enallsidig och förutsättningslös utredning. Utskottet anser dock att det är förtidigt att ta definitiv ställning till vilka frågor som bör omfattas av detkommande utredningsuppdraget. Förslaget från SVUX kan komma att i hög gradpåverka utformningen av studiemedelssystemet i stort. Utskottet vill också somsin mening uttala att man särskilt bör undersöka om och i vad mån förenklingari själva systemet är möjliga att åstadkomma. Till de övriga frågor som enligt utskottets mening kan bliaktuella att behandla hör studiemedlens maximibelopp samt behovsprövning avegen och makes inkomst och förmögenhet vid studiemedelstilldelning. Vi anser iutskottet att man i första hand bör invänta SVUX:s utredning. Därefter kan detbli aktuellt att göra en genomgripande översyn av hela det studiesocialasystemet. Andra företrädare för utskottet kommer att behandlaåterbetalningsreglerna och sjukförsäkringen. Jag vUl med detta, herr talman, yrka bifall tUlsocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkande nr 19. HerrWIJKMAN (m) kort genmäle; Jag vill bara säga i korthet till herrNilsson i att det här talet, varje gång man diskuterarbidragsdelens storlek och dess värdesäkring,om att det är ganska välbeställda grupper det rör sig om och att detta helatiden skall stå tillbaka rent statsfinansiellt för andra prioriteringar börjarbli ett något tjatigt argument. Det är också det enda argument man numerakommer med, ett argument som har upprepats . Jag har ingatabeller över medelinkomster och annat, men i ett läge då nyutbildadeakademiker har mycket svårt att få arbete, då arbetslösheten ligger på mellantio och tolv tusen för dessa grupper, tycker jag det är långsökt att hela tidenkomma dragande med påståendet att dessa grupper får en så otroligt bra ekonomii framtiden. Vi skall komma ihåg att den månatliga återbetalningen för enstudent som har tagit lån tre tUl uppgår till . Föratt kunna vara på samma nivå som de människor som inte har denna skuldbelastningmåste denne student alltså tjäna mer än dessa . För attklara sådana ekonomiska problem måste det till betydande inkomstförstärkningar.Socialdemokraternas argumentation håller aUtså inte längre. i säger ingenting om det faktumatt skuldbördan ökar genom urholkningen av bidragsdelen, han sägeringenting om att denna urholkning gör räknat , ochdet är ett ganska högt belopp. Är ni nöjda med att sammanlagt avstudenterna accepterar denna låneform? Är ni nöjda med att över hälftenav de studerande finansierar sina studier på annat sätt? Kopplar inte herrNilsson ihop studiemedelsreglerna, bidragsdelens storlek och dess värde medinställningen till systemet och därmed också till möjligheterna förstudentgrupperna att klara sin ekonomi? Det finns ingenting av denargumentationen i vare sig inlägg eller utskottsbetänkandet. Påett par korta rader går man statsfinansiellt förbi det. Jag vill deklarera attdet enligt min mening är motiverat att statsfinansiellt ta denna kostnad. Somjag påvisade i mitt första inlägg är det inte som den tyngsta bördan aven uppräkning av bidraget kommer, utan det är när lånen skallbetalas tUlbaka. är det fråga om en överföring från kapitalbudgeten tilldriftbudgeten. Dessutom har staten det upprepar jag - haft betydligt lägreutgifter för studiemedel och studiebidrag under de fyra till fem senaste årenän någon hade räknat med. Där bör det alltså redan finnas ett visst redovisatutrymme. HerrNILSSON i (s) kort genmäle; Det är ju ändå så att en höjning avbidragsdelen till som bl. a. har föreslagit skulle gynnaframför allt de mer välbeställda i samhället. Det tycker vi inte är riktigt idagens läge när man skall satsa så mycket på vuxenutbildning. Man måste ju ändåprioritera det mest angelägna. Det går heller inte att komma ifrån den kostnad på 100miljoner kronor som en höjning av bidragsdelen skulle innebära; det är ettfaktum som man får ta hänsyn tiU. Jag tycker att skall notera vad utskottetskriver, att man inom utskottet också har kommit fram tUl att bidragsdelen inte"följt med", och att man bör ägna den större intresse i fortsättningen. Nr 91 Bidragsdelen bör bU föremål föromprövningar oftare än . Tisdaeen den resurserna det tUlåter kommer man också att göra sådana omprövningar 28 mai 1974 " ' övertygade om. Studiesocialt stöd () kort genmäle: Konsekvensen av i Kristianstadresonemang måste vara att man , när detta system infördes och dessa 25procent i bidragsdel accepterades, gick in för ett system som otillbörligtgynnade de välbestäUda i samhället. Så var det ju inte alls. Man skapade heladenna konstruktion det var ett socialdemokratiskt statsråd som gjorde det -just för att värna om dem i samhället som hade det sämreställt. Man skulle lindra den skuldbörda som de tidigare kreditlånen hadeinneburit. Vänder man på resonemanget inser i hurorimligt det blir. Jag hävdar fortfarande att detta med skuldbördan är enmycket aktuell problematik när dagens ungdomar frågar sig: Hur skall jagfinansiera mina studier? Skall jag göra det med ett jobb vid sidan av studiernaoch därmed studera och kanske lyckas sämre eller skall jagstudera med hjälp av studiemedel? Det är en aktueU problematik, och dagens lågautnyttjandeandel visar klart att flertalet faktiskt väljer att finansierastudierna på annat sätt. Det kan inte rimligtvis vara något somsocialdemokraterna, vilka de facto backade upp systemet från början, kan varanöjda med. Om jag ytterligare skall hårdra resonemangskuUe jag fråga: Varför går ni ut med en höjning på i bidragsdelen?Det är ju bara att gynna välbeställda grupper i förhållande till andra grupper. Jag tycker att vi skall försöka komma ifrån den typen avargumentation. Kostnaden är stor, säger . Jag försökte påvisaatt rent ekonomiskt är det en överföring från kapitalbudget tilldriftbudget på 90100 mUjoner kronor. Det är först på lång sikt som vi kommeratt märka en gradvis ökad belastning på statskassan totalt sett. Vi skalldärför inte argumentera enbart med dagens utgiftssituation som grund. Vi skallse detta på lång sikt. Faktum är, herr talman, att inga argument har kommit frami sak. Dessutom kvarstår frågan: Är socialdemokraterna nöjda med nuvarande lågautnyttjandeandel? i (s) kort genmäle; vill ge sken av att systemet harförsämrats från det att det trädde i kraft . Så är ju inte fallet. Man harhela tiden successivt förbättrat de ekonomiska möjligheternaför de studerande. Det är ett faktum. När behandlade årsstudieso ciala proposition fanns det mycket delade meningar efter vilka riktlinjer återbetalningarna av studiemedlen skulle ske. I statsverkspropositionen 128 för det året aviserade man enöversyn av återbetalningsreglerna som skullegrundas på de gällande principerna för studiemedelssystemet. Moderatasamlingspartiet och tog då avstånd från denna syn. När nu kammaren på nytt behandlar en studiesocialproposition, ligger som en väsentlig del i denna proposition förslag om ändradeåterbetalningsregler. Förslaget innebär en utveckling av de grundläggandeprinciperna för studiemedelssystemet. Detta leder bl. a. till att den avseddaåterbetalningstiden alltid kan hållas, att de årliga förändringarna av denavgift som skall erläggas blir måttligare än nu genom att ett nytt inflationsskyddinförs och att betydande förstärkningar kan göras för de återbetalningssvagagrupperna. Utskottet har i sitt betänkande erinrat om att de årligabelopp som skall erläggas sällan uppgår tUl de stora tal som man i den allmännadebatten gärna vill göra gällande. utgjorde avgifterna för 85procent av de återbetalningsskyldiga ett belopp understigande I perår. Och genom den reform som nu står i begrepp att genomföra kommerdet stora flertalet av de återbetalningsskyldiga att få sina återbetalningarkraftigt reducerade. I många fall innebär också de nya trygghetsreglernaminskningar med av nu utgående avgifter. Man har ju framför allt från konservati-vt håll älskat attjämföra studiemedelssystemet med ett konventionellt lånesystem. Jag är glad attutskottet nu enhälligt tagit avstånd från tankarna på att ersätta studiemedlenmed ett konventionellt lånesystem. Inte ens partivänner iutskottet har velat tUlråda en sådan ståndpunkt. Om man nu dock vill göra en jämförelse, med ettlånesystem, undrar jag vilken kreditinrättning som erbjuder ett lån om ca med en amorteringstid till en kostnad som för dennormala inkomsttagaren utgör och som därtiU är förenat med en radtrygghetsregler. propaganda är utöver att den är illvillig ocksådirekt vilseledande. Det är ett samfällt ansvar att öppet redovisa de fördelardetta system i själva verket innebär för ungdomar som står i begrepp att börjaläsa. Det är glädjande att utskottet i stor enighet kunnatansluta sig till propositionens förslag om de nya återbetalningsreglerna. Jaghoppas att vi därigenom kan komma fram till en mer konstruktiv debatt om destudiesociala frågorna. Jag menar att det är nödvändigt att även ifortsättningen genomföra en successiv förbättring på det sätt som skett sedan1964 och som alldeles påpekades av i . Men när det gäller att ha en saklig grund för de uppgifterman lämnar vill jag framhålla att var ute och cyklade ganskarejält när han talade om de frivilliga inbetalningarna. I själva verket är detpå det sättet, , att frekvensen av sådana har ändratsbetydligt. Det är riktigt, som sade, att det under t. ex. åren1971 och 1972 var respektive av de återbetalningsskyldigasom gjorde sådana inbetalningar. Men antalet varför 1973 nere i . Medherr terminologi skulle man kunna tolka detta så att förtroendet försystemet har ökat. De studiesociala frågorna kommer att fortsätta att vara 9 protokoll 1974. Nr 91 en viktig del av denutbildningspolitiska debatten. Länge trodde vi att Tisdaeen den " genom att ställa utbildningsplatser till förfogande och bidratill den 28 mai1974 enskUdes uppehälle automatisktskulle uppnå att utbildningschanserna ----- ;--- ;----- fördelades jämnare. Erfarenheterna har emellertid visat att verkligheten Studiesocialt stöd g. motspänstig.För att man skall nå en ökad jämlikhet i UtbUdningen behövs en rad insatser,både inom och utom utbildningssystemet. Det är fråga om att skapa jämställdhet mellan olikagrupper. är det särskilt viktigt när det gäller de äldre kontra de yngre. TUl nästa års riksdag räknar jag med att det skall varamöjligt att presentera förslag som är grundade på betänkanden från två kommittéermed viktiga uppgifter på studiestödets och vuxenutbildningens område, nämligenSVUX och FÖVUX. Ett viktigt underlag för detta reformarbete utgör det förslagsom LO och TCO arbetat ut. Det är en riktig grundsyn som de båda storalöntagarorganisationerna ger uttryck för när de säger att vi nu måste ge förturåt utbildning av dem som har anknytning till arbetsmarknaden och att vi måstefinna både organisatoriska och studiesociala former som är anpassade till deskiftande behoven hos de förvärvsarbetande. Nyss har man från i redovisat enundersökning som stöder dessa organisationers synpunkter. Man har gått ut ochfrågat framför allt kortutbildade bl. a. om deras attityder tiU utbildning.Resultaten pekar på att utbildningsintresset i hög grad är knutet tillyrkesrollen. Vi måste dock vara medvetna om att satsningar av dettaslag kostar pengar. För dem som hyser tvivel rekommenderar jag en läsning avLO-TCO-skrivelsen. Både från regeringens och sida har vi sagt att vuxenutbildningennu måste sättas i främsta rummet. Menar vi allvar med detta att prioriteravuxenutbildningen får vi vara beredda att också ta konsekvenserna även om detinnebär en viss återhållsamhet för ungdomsutbildningens del. Det är viktigt att vi kan genomförastudiesociala reformer på grundval av förslag från bl. a. SVUX. Det får intestoppas av i och för sig välmotiverade krav på att se även på andrastudiesociala frågor som kanske har sin tyngdpunkt för ungdomsstuderande. Jag villtill slut bara göra den reflexionen att om vi genomför ett förbättratstudiestöd för vuxna så innebär det också en utjämning visserligen i tiden mellan personer från olika socialgrupper. Ett förbättrat vuxenstöd är alltså enjämlikhetsreform även för ungdomsutbildningens del. () kort genmäle: Jag tycker att det var utmärkt att statsrådetgav de här beskeden om vad som kan väntas på vuxenutbildningsområdet nästa år.Det var ett för oss alla intressant och positivt besked om vad vi har attemotse . Men jagviU mycket kort säga att jag inte kan hålla med statsrådet när han påståratt propositionen innebär en utveckling av de grundläggande Jag sade från talarstolen, och jag håller 130 fast vid det, att det är braförändringar som genomförs på återbetalnings- Jagär beredd att försvara dem och säga att de innebär en förmånlig ordning. Mankommer i praktiken att få en fast årlig uppskrivning, som ger precis sammautslag som en fast ränta. Om den blir 7, kan vara egalt.Den ligger på en ganska rimlig nivå och får ungefär samma konsekvens som ettreguljärt lån, låt vara att räntesatsen är och att ingenting äravdragsgiUt. Det är de enda skUlnaderna i förhållande till vanliga lån. Det är just detta som det nuvarande systemets kritiker hareftersträvat, nämligen att låntagarna skall få en rimlig ränteuppskrivningvarje år och att de skall veta hur stor den blir . Jag menar attdetta egentligen innebär ett avsteg från de hittUlsvarande principerna. Låt oss alltså inte längre tala om indexlån eUer inteindexlån. Vi är överens om att skuldbördan kommer att lättas och att det bliren avsevärd förbättring, och för den vUl jag ge statsrådet min eloge. Utbildningsministern menade att jag yttrade migvUseled'ande om studiemedelssystemet i övrigt. Jag har aldrig sagt att ettbanklån de facto är bättre utan att det varit hugget som stucket vUket manväljer när det gäller den totala skulden. Att det finns andra fördelar påtrygghetssidan har jag också aUtid understrukit. Jag är väl medveten om attingen bank automatiskt skulle ge sådana favörer. Men det är självaåterbetalningsreglerna vi har diskuterat här . Jag tror inte att jag var ute och cyklade när det gälldede inbetalade pengarna. var det drygt 4 miljoner som rent frivilUgtinbetalades av låntagarna. 1972 var det 60 miljoner och 1973 var det 43miljoner. Det var en viss svacka 1973, men över huvud taget har under desenaste åren nivån kommit väldigt högt upp. O.K., det är möjligt att misstronmot systemet minskat något , men jag tror snarare att det är enkonsekvens av att många just blev medvetna om systemets avigsidor.Det var nämligen det året CSN gav ut en broschyr, som skapade en väldigt häftigdebatt om det här systemet. (vpk) kort genmäle;