prot · FX09136 · 1974-12-31 00:00:00 — S^tatens ökadeekonomiska engagemang ^lill ^indusirin innebär i ^Slällel, all industrins in^f^lytande också över de statligaresurserna och forskningsinstitutionernakraftigt ökar. Privatintressena rycker in vid högskotor och institut ien utsträckning som är hett häpnadsväckande. ^Slalenär alltså huvudfinansiär, de storaprivatbotagen är avnämare och styrare. I vissa former larsig delta förhällande karaktär av ^ell allvarligt rättsligt problem. Vi har fält den^siluaiionen alt ibland hela skikt av de statligt ^anslällda forskarna ärengagerade i uppdrag för den ^privala storindustrin eller all ^induslrimedel används för all ^beslridalönekostnader för forskning som sedan bedrivs med ^slatlig ^ulruslning. Lät mig la ^ell enda exempel, som^förfiänar särskild granskning, nämligenden oerhörda makt över kemiforskningen och dess företrädare som utövasav läkemedelskoncernen . Ett tidningsurklipp frän säger bl. a.: Chefen för medicinsk ochklinisk ^farmakologi vid ^Häss-^le, som är en del av Astrakoncernen, harutnämnts ^lill professor i ^Gö^leborg, vice ^vd vid blev professor iläkemedelskemi i , forskningschefenvid ^Pharmaceuiical blev professor i läkemedelskemi vidKarolinska institutet, chefen för avdelningen för ^induslriell och analytisk kemi vid ^Hässle blev professor i industriell farmaci iUppsala, chefen för^farmakologiavdelningen vid ^Hässleblev ^farmakotogi-^professor iGöteborg, och för ^ytlerligare en forskare ^nolerades karriärvägen - ^docenl,chef för ^mililärapolekel, ^bilrädande forskningschef vid . I ^ell ^JK-ärende 1972 framkom, altAstra utan ^universitdskanslersäm-^beielseller ^konsisiorieis medgivande^placeral forskningspersonal på ^Ke-^micenlrumi , där i sin lur prefekteninnehade konsultuppdrag hos . gav JK skarpa anmärkningar mot dem som inom ^kungl.^lekniska högskolan bildal ^ell ^privalbolag för uppdragsforskning, del ^s. En vacker symbolik. Av ^slalen avlönade, för enskilda intressenverksamma, bildar bolag för alt ^nylfia statens resurser för uppdragsforskning. Del betänkliga i sådana förhållanden ligger också iall självständiga och ^kriliska forskare i ^slort antal trängs ut fråninstitutioner och hög- Vi minns alla , som kom i onåd hos konserv-industrinoch som inte stöddes av statens ^represenlanler, eller ^Alfvén, som^kriliserade ^kärnkraflssatsningen. Del ^förfiänar nämnas i denna kammare ^atl pä senare år har fält en ^emigralionsväg av progressiva forskareinom samhällsvetenskaperna, framför ^alll till . Det är ingenöverdrift ^atl säga ^atl de har intrigerats ut från . Vi har t. ex. fallet -kemisten, som har fyra västtyska och amerikanska professorerskompetensförklaringar men som här miste ^fiänslefter ^fiänsl. Vi har fallet med den assistent som anmälde ^Me-^laltform-skandatenoch som i gengäld sades upp frän sin ^fiänsl - en klar ^repressatieålgärd, vilket också ^justiiiekanslern i sill yttrandehar konstaterat. Vi har de många ^mol^stalsfiänslemannalagens anda ^klarl stridande utnämningar där tittprivatintressen uppknutna sakkunniga förordar och lyfter fram titt nya ^fiänsler andra forskare, verksamma för samma koncern ochsamma privatintresse. ^Della är egentligen ett- brott ^mol jävsprinciperna,men del är med sädana medel utnämningar och forskningsinriktning behärskas. Vpk anser ^atl del ^måsle bli ^ell ^slul på sådana^korrupla förhållanden. Heta forskningspolitiken måste ges nya utgångspunkter.Del blir mer och mer en av de viktigasterätts- och demokratifrågorna. Följande principer menar vi bör gälla: En samlad forskningspolitik måste utarbetas, där^fotknerlalels behov är vägledande och dären djupgående insyn och målformulering frän kan ske. Klar boskillnad^mäste upprättas mellan ^prival och offentligt ^inlresse vid alla^slalliga forskningsinstitutioner. ^Frihel och ^Irygghel måste ges ät desjälvständiga forskarna. Det ^måsle bli ^ell slut på ^rätlsövergreppen. Herr ^lalman!Jag yrkar bifall till^vpk-reservationerna 1 och 2 vid delta belänkande. Den statliga ^forskningsverksam -heten i^Slaffanstorp (c): Forskningspolitiken ärav vital betydelse för värt tands ekonomiska, sociala och miljömässigaframåtskridande på både kort och tång^sikl. Trots forskningens storabetydelse på olika områden har riksdagens^möjligheler ^lill en samladbedömning av forskningsinriktningen inte varit titt ^fyllesl. Del viltjag gärna ^underslryka. Forskning bedrivs både ^prival i förelagen och statligt. Men inte ens den statliga delen har ^kunnal^diskuiera i ^ell sammanhang eller med ^möjlighei all prioritera olikaområden. har i praktiken varit^frikopplad från forskningspolitiken, vitkel är allvarligt ^mol bakgrund avforskningens avgörande betydelse för det politiska ^beslutsfattandel. Del var bl. ^mol den bakgrunden som vi fråncentern vid fiolårels riksdag begärde enöversyn av forskningspolitiken med ^sikle på ^ell ^forsk^ningspoliliskl handlingsprogram. Vår ^moiionavvisades då, men kan Den statliga^forskningsverksam -heten vi med ^tittfredsslältelse ^nolera au utbildningsutskottet med storenighet tagit en annan ^slällning. har alltsåutskottet i stort sett tillstyrkt en^partimolion frän ^mittenparlierna med herrar och såsom undertecknare. Låt mig ^uttrycka en förhoppning om all vi med deltabeslut snabbi skall kunna få undertag fören genomlysande ^deball i dessa frågor i - en debatt som möjligt för att ^falta de övergripandebestulen om dimensionering, målinriktning och finansiering av forskningsinsatserna.Med en sådan utgångspunkt kan vi ^bällre bygga ^ul forskningsinsatserna på angelägna fäll. Jag ^länker då på t. ex.gift-användningen i samhället och inte minst i arbetslivet, en tekniskutveckling för lägre energiförbrukning iproduktionen och över huvud laget sociala och miljömässiga problem som hängersamman med ^samhätts-^utvecklingen. Ett angelägel problem att lösa är även på vitkel sätt viskall föra ut forskningsresultaten tillkännedom och praktisk användning. ^Uppenbartigen ^måsle vi nå ^elteffektivare syslem än vi har för att man^ule i näringslivet skall få tillräcklig vetskap om forskningens nyheter. Inte minst är ^della av ^belydelse för de mindre ochmedelstora förelagen. Dessa har in^te resurser all driva egen forskning ulan är myckelberoende av en god kontakt med forskningens utövare. Denna del av näringslivet sysselsätter^s;om bekant avgjort den stora delen av folkel. Del är därför av myckel ^si.orbetydelse för hela ^samhällel, om vi på ^ell ^effekiivi sätt via forskningenkan vara näringslivet till hjälp. Det är även, som jag ser del, en^nödvändighei all vårt land också hävdar sigväl i de ^inlernalionella sammanhangen på forskningssidan. 1 ^annal fatt blirvi snabbi beroende av andra länders forskningsresultat och blir dåockså styrda av de värderingar som styr den forskningen. Jag tror all^della är en nog sä ^vikiig fråga attpenetrera för den kommande ^ulredningen. Lät mig till ^sisl bara deklarera att vi från ^cenierns sidaknyter stora förväntningar ^lill del utredningsarbete som nuskall begära. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Hen^NORDSTRANDH ^(m): Delbedrivs i vårt land onekligen en omfattande forskningsverksamhe^t, och del skall vi vara lacksammaför. Forskningen ^be^lyder myckelför ^samhällsulvecklingen, och den bör stödjas med alla ^lillgängligaresurser. Flera frågor rörandeforskningsverksamheten tas upp i del belänkande från ^utbildningsuiskoliei som vi nu behandlar, och de tas upp ianledning av dels skriv^elsen från revisorer, dels en rad^molioner. Del är frågor som rör planering,redovisning, bevakning, utby^te och värdering av forskningsinsatser ^m.^m. Vi satsar i betydande belopp på forskning och utvecklingsarbete. Staten svarar för mer än hälften av desammanlagda kostnaderna. och det är därför hett i sin ordning att revisorer låtit undersökautbytet av statens bidrag titt forskningen och de rutiner som tillämpas vid bevakningen av forskningsmedlens användning.Undersökningen har visat all densvenska forskningen såväl kvalitativt som ^belräffande produktiviteten ligger fullt i nivå med forskningen iandra jämförbara länder. Några ^allvartigare anmärkningar kan inte riktas motden svenska forskningsverksamheten,konstaterar revisorerna. Jag är angelägen ^atl understryka den bedömningen inför den kritiksom riktas ^mol den svenska forskningsverksamheten, också häri . ^Atl några ^allvartigareanmärkningar inte kan riktas ^mol den svenska forskningsverksamheten uteslutergivetvis inte all ^ålgärder kanvidtas, syftande titt bl. a. ökadeffektivitet inom olika delar av forskningsfältet. Av alldeles speciellbetydelse i ^sammanhangel är vilka organ som pä den politiska nivån övergripande bör handlägga frågorna rörande forskningen.En helhetsbild av statens satsning på forskning och utveckling är förvisso önskvärd, särskilt om man skattavväga satsningen på forskning motandra ^samhättsbehovs rättmätiga krav eller ^prioriiera ^ell forskningsområdeframför ^ell ^annal. Genomgående hävdas exempelvis att den humanistisktorienterade forskningen är starkt eftersatt. Regeringen har den ^s.k. forskningsberedningen som rådgivande organ och informationskanal. ^ä^ sin sida saknar något som kanmotsvara denna beredning, vilken för^övrigl saknar ^pariamentariskl inslag. ^Utbildningsuiskoliei kan vät^knappasl åla sig all ^ulgöra en ^molsvarighei ^lill forskningsberedningen. Det är därför ^lillfredsslättande all ^uiredningnu skatt igångsättas om hur man genom olika åtgärder ^bällre än tidigare skall kunna ^lillgodose och därmed^uiskollens, ^inie bara ^ut-^bildningsulskoUds, behov av såväl kontakt med aktuellforskning som kontinuerliginformation om forskningsläget som ^underiag för överväganden ochbeslut. Det behovet kan tillgodoses pä olika ^säll, men resultaten som skattuppnås ^måsle bli att på ett hett annat vis än ^hiliills skatt bli i ^sländ all medverka ^lill alt ^ulforma forskningspolitiken, bestämmaforskningsmål, bedöma utbytet av satsningar pä olika forskningsområden, tillgodose eftersattforskningsverksamhet ^m. Utredningsarbetetbör bedrivas med största ^skyndsamhel, vilket jag förutsätter blirfallet. Vad specielltgäller forskningsfrågorna inom ^universileisseklorn berörs de i myckel hög grad av den organisation avuniversitets- och ^högsko-^teundervisningeni vårt tand som kan komma ^lill^slånd sedan statsmakterna tagit ställning titt 1968 års^ulbitdningsulrednings, ^U^ 68, förstag. Dessförstag torde, i den mån de genomförs, avsevärt påverka de förhållandenoch de viltkor under vilka universitetsforskningen skatt ^arbela i framliden, beroende bl. a. på graden av den^anknyining mellan grundutbildning och forskning som skattåvägabringas. Mycket talar i och för sigredan nu för att de med universitetsforskningen sammanhängande problemen,som ^U^ 68 ^lyvärr icke fick i uppdrag all belysa, kommer all bli av denstorleksordningen all de - som revisorer ^fö- Den statliga^forskningsverksam -heten Den statliga ^forskningsverksam -heten ^reslagii - ^böi^-^ las upp i en särskild^uiredning. De tillkallade sakkunniga för ^atl ^ulreda vissa frågorrörande forskarutbildningen har - del ^lorde varahelt klart - icke fäll i uppdrag altbehandla universitetsforskningens arbetsförhållandenoch ^dimensionertng i dess helhet. ^Universiteisforsk-^ningsulredningen, somman förhoppningsvis skulle kunna katta den om den kommer till stånd, börgivetvis vara ^partamentarisk. Såväl den utredning som redan nu förestås av utskottet som den utredningröra^nde universitetsforskningen som kan komma att föreslås, då ^U^ ^68-proposilionen med dess^slällningslagande till forskningensproblem ligger på bord, skall ^fiäna forskningen i vårt landoch ge den bättre arbetsmöjligheter genom allockså på ^elt mera avgörande ^säll än ^lidigare kommer attkunna ta det av dess problem och hjälpa till alt lösa dem. Jagber alt få yrka bifall tittutbildningsutskottets hemställan i dess betänkande nr 37. Jag har tvåkommentarer ^lill delta belänkande.Den första gäller riksdagensinflytande över forskningen och ^möjlighelerna ^atl bygga ut kontakternamellan och forskningen. ^Atl del finns så litet av ^direkia^konlakler mellan forskare och politiker tror jag är en följd av dels enmisstro från vetenskapsmännens sida mot politikerna, dels en oförmåga från politikernas sida all förståvetenskapens språk och dels slutligen den tidsbrist som i dagkännetecknar många toppolitiker. Jag troremellertid all vi i den framlida ^demokraiiska beslutsprocessen kommer^atl behöva använda det vetenskapliga kunnandet mycket mera än . Vi ^måsleförhindra att den situation uppkommer som ^Alfvén karakteriserat med orden: "Makt och kunskap trivs inte ^lillsam^mans." Del gäller all se till au olika forskningsresultat snabbi når fram ^lill^besluisfaiiarna och presenteras pä ett begripligt sätt. Det krävs därför nya samarbetsorgan mellan politiker och forskareoch nya former för kommunikationmellan politiker och forskare för all ^säkerslälla all allsidig, komplett och tvärvetenskaplig informationfinns ^lillgänglig för de ^beslulande^polilikerna vid alla tillfällen. Forskarnabör i stigande utsträckning få en skyldighet att vara med i det^cenirala beredningsarbetet - i utredningar,ämbetsverk och departement. Men också själva bör få ett tvärvetenskapligt forskningsorgan titt sill förfogande bl. a. för all kunna aktualisera och genomföra ^allernaiivforskning. Mot den bakgrunden ^lycker jag au del är glädjande alt^ulbildningsulskotlei nu föreslär alt dels den ^slalliga ^ulredningen omforskningsrådens ^organisalion, dels ^eltriksdagen^s^ ^egel organ, nämligen informationsutredningen, skall titta på dessa frågor. ^Forskningsrädsulredningenfår i första hand fundera på forskningsrelationerna inom^slatsdeparlemenien och statsförvaltningen, men en ^minsl lika viktigsida är givetvis ^relalionerna mellan och ve- Här finns det flera alternativamöjligheter. Man kan som revisorer länka sig ^ell särskiltforskningssekretariat i . Man kanlänka sig all forskningsresultat och forskningssynpunkter kanaliseras via ^någol befintligt riksdagsorgan, t.ex. ^upplysnings-^fiänsl,eller man kan länka sig au partigrupperna får väsentligt förstärkta resurserför all la emot, sortera och föra vidare vetenskaplig information. Dessafrågor ^fär nu ^informationsulredning fundera på, och jag har stora förhoppningar på all vi skall kunnakomma fram ^lill ^ell användbartförslag den vägen. Den andra ^punklensom jag ville kort ^kommenlera gäller revisorersförstag om en särskild ^uiredning om ^universilelsforskningen. En del av demotiv som revisorerna fört fram för en sådan utredning är, som jag ser del, riktiga. Universitetsforskningen har alltid varit ^ell instrument för en fri, ^oslyrd basforskning, och den kommer ^atl såförbli. Men ^ulvecklingen har betytt en förskjutning av tyngdpunkteni forskningsinsatserna ^mol en målinriktad uppdragsforskning. Del återspeglas iden snabba ökningen av forskning med anknytning ^lill ^verksamheien inom ^deparlemenl och ^ämbelsverk och forskning inom ramenför det ^slalliga ^universildsväsendet. Tillkomsten av flera fristående forskningsinstitut är ullryck för sammautvecklingstendens. Del här har betytt all den traditionellauniversitetsforskningen har hållits på ^spartåga. Många har känt oro för den här utvecklingen. Universitetskanslersämbetets^anslagsframställningarde två präglas av stark medvetenhetom ^detla. Jag skutte viljagöra en ^lilen kommentar till den upplysning som i Malmölämnade ^lidigare i debatten, nämligen ^atl svenska forskare inomsamhällsvetenskaperna bl. a. har ^sökl sig ^lill under de ^senasle åren. Man kan tolka del på olikasätt. Jag har en annan ^lolkning än i . Jag trornämligen ^atl det här beror på all ^anlalel^forskar^f^iänsier vid universitet och högskolor i under senareår har legal på en myckel låg nivå. Dessa ^frägor ärviktiga. De har inget samband med de diskussioner som har ^förekommil iden parlamentariska beredning som i somrassåg över ^U^ ^68:s förslag. Jag tror inte att de har mycket samband med den ^U^ ^68-proposiiion som del talas mycketom och som har åberopats här i kammaren ^lidigare ^trols au vi välegentligen inte ^vel ^myckd om innehållet iden. Jag vill emellertid inte nu påyrka en allmän översyn avuniversitetsforskningen, och jag kan därför stödja utskottets ^hem^slällan idess'helhet. Den statliga ^forskningsverksam -heten Hen iMalmö (vpk) kort ^genmäle: Det är delvis ^rikligl, , alt del ^skell en åtstramningoch all den är en av de faktorer som ^verkal här vill jag inte på ^någol sätt ^beslrida. Men del är väldigtmarkant all det ^jusl är den ^organisaloriskaförändringen, stagnationen i ^sluderandeanialet och inskränkningen i del totala utrymmet för^forskarfiänsier, som fått ^lill följd Den statliga ^forskningsverksam -heten att t. ex.universitetet i ^Roskilde med sin större öppenhet ^mol djärvare och nyare typer av samhällsforskning - en merasamhällskritiskt betonad forskning - fått la emot de flesta av dessaemigranter. au gå in på några ^konkreia fall, eftersom det inte tiggerinom vår kompelens, kan jag sä^ga att jag vet så pass mycket om dem all jagvågar påslå alt del i ett flertal fall ^jusl varit omstridda människor som, pågrund av all deras forskningsuppgifter intepassat del rådande etablissemanget, drabbats av ^emigrationslvängd. Hen PETTERSSONi ^(s): ^Lål mig ^försl^gralutera ^uibildningsuiskollei och ^specieltl dess ordförande ^lillall man med ett behändigt grepp har lyckats sopa så många och så olikartade ^forskningspoliliska ^molioner under mattan genomatt förvisa dem titt den sittande ^forskningsr^ädsulredningen. Del är ^någol av en prestation, det ^erkännes, och delväcker en viss ^berälligad beundran ^fiän ^hanleringssynpunkl. Själv^harjag väckt ^molionen 1055. Den lar upp frågan om ekonomiskt ^slöd tilllöntagarorganisationerna all användas ^lill alternativa forskningsuppdrag bl. a. viduniversitet och högskolor; forskningi de anställdas och löntagarorganisationernas ^in^lresse. Del hadevarit intressant om det i ^utskottsbetänkandet hade funnits någon form av sakdiskussion i denna, som jag ^lycker, förlöntagarna vikliga fråga. finnsdet inte någon sådan, men jag tänkte ändå använda ^lillall ^moiivera varför jag anser den fråga som las upp i ^molionen som så^vikiig. ^Försl vill jag säga alt det helt rikligt har konstaterats här i dagall ^samhällel i viss ^ulslräckning stöttar upp industrins tekniska^forsknings-^och utvecklingsarbete. Detfinns siffror i ^ulskollsbelänkandel som redovisar i vilken ^ulslräckning det är fattet. Det är också riktigt ^atlsamhället ^acceplerar och t. o. ^m. i viss utsträckning stimulerar^indusirin all lägga ut forskningsuppdragpå universitet och högskolor. Men där slätts ^be^slämda krav. Detställs krav på öppen redovisning, au ^indusirin betalar för del man lar ^ul och att annan angelägen forskning inte trängs undan. kan man diskutera ivilken ^ulslräckning dessa krav verkligen har uppfyllts. Där kan ^säkertigenske förbättringar, och pågår även en översyninom ^UKÄ när del gäller uppdragsforskningen. Kanske kan vi ^vänla ossatt förbättrade förslag läggs fram . Det finns dl^moliv för samhällets stöd tillindustrins forskning och utveckling,och del är ^enkell och ^klarl. är ^ell ^lilet land. Vi ^måsle samla våra resurser påmånga sätt. Del är alltså ^ell samhällsintresse all se ^lill ^atl industrinsinternationella konkurrenskraft bibehålls på en hög nivå. Dennamålsättning är gemensam för såväl förelag som löntagare. Pä så ^säll uppnår viju en hög effektivitet, en fin teknisk förnyelse, snabb ^expansionsiaki inom svensk industri, och ^detla ^ulgör ändågrundvalen för en fortsatt hög ^löneulbetalningsförmåga, där vi i värttand ligger i täten bland världens ^nalioner. bör ^na^turiigtvis enigheten kringmålsättningen att stödja industrins teknologiska förnyelse inte fä dölja attförelagsledning och ^lönlagare har skilda ^iniressen i andra avseenden.Löntagarna kan inte ^acceplera en teknologiskutveckling som leder titt ökad stress i ^arbelel, ökade otycks-fallsrisker, ^siörre monotoni och mindremöjligheter för den anställde ^atl påverkasin arbetssituation och all överhuvud laget överblicka en alltmer kompliceradproduktionsorganisation. Det är definitivt inte i de anställdas ^inlresse.Nu är del företagsledningen som i mycket stor utsträckning ^indirekl har varitbeställare och ^utformare av den nya tekniken. Det är helt naturligt alt manensidigt ^sökl tillgodose lönsamhetskraven. När nu samhället och löntagarorganisationerna ökar de sociala kraven pä ^ul^vecklingeni vårt samhälle måste vissa korrigeringar ske när del gäller påverkan på dentekniska forskningen och utvecklingen. Del är inte bara lönsamhet och högalöner som är av ^belydelse. Mänskliga och sociala aspekter måste alltså i ökadutsträckning tas med i bilden när det gäller teknikens ^uiformning. Del finns nu en ^lendens i vårt samhälle alt man försöker skapa envidare påverkan på teknikens utveckling. Man försöker korrigera den snäva lönsamhetsbedömning som ^lidigare i alltförstor ^ulslräckning varit dominerande.Man har använt sig av olika vägar, bl. a. lagstiftningsvägen. Vi har påsenare tid fält en mängd nya lagar som varit betydelsefulla inte minst för de ^anslällda. Exempel på det är miljö-och ^produktkon^trollagen, och enannan betydelsefull lagstiftning är ^arbetarskyddslag^sliftningen. Den andra vägen man ^gåll har varit^atl ^samhällel i allt större utsträckning ställt medel titt förfogande förforskning som är av direkt och omedelbar betydelse för löntagarna. Ettkonkret exempel på del är de mycketbetydande resurser som finns i ^arbdarskyddsfonden. Där ligger litet av den problematik som bl. a. togupp, nämligen alt den målinriktadeforskningen har fåll breda ^ul sig pä senare lid titt förfång för grundforskningen. Det hänger delvis samman med^atl del finns så många pressande och viktiga samhällsproblem som man med hjälpav forskningen vill försöka lösa all det skett en ^överkanlring av de knappa ekonomiska resurser som vi har i ^värlland ^mol en målinriktad forskning,^vilkel lett ^lill en dämpning avgrundforskningen. Pä lång ^sikl kan man naturligtvis inte ha en ^överkanlring isamma takt, ulan sä småningom får ^korrigeringsälgärder som återställerbalansen sällas in. På lång sikt är^naturiigtvis grundforskningen ^ell ^vikligl ^underiag för framstegenpå de mer målinriktade forskningsområdena. Det räcker emellertid inte, enligtmin uppfattning, all gå fram lagstiftningsvägenoch att täta ^samhällel i samarbete med löntagare och ^arbelsgivarebeställa forskning av olika slag. Vi har många exempel på all man inom den fackliga rörelsen mer och merställer krav på att aktivt få komma in i forskningen. Oron som uttaladespå målarnas kongress över deras arbetsmiljöoch de olika kemiska ^produkier som kommer ^lill användning i ^arbelel visar klart och tydligt ^behovel av en forskningsom löntagarna och deras^organisalioner kan beställa ^direkl oberoende av såväl arbetsgivare sommyndigheter. Den statliga^forskningsverksam -heten 4Riksdagens protokoll 1974. Den statliga ^forskningsverksam -heten Ett ^annal exempel kan vara datatekniken som kommer ^atl fä mycket b^etydande ^effekier på del svenska^samhällel. Del är en ^vikiig ^lekniskfaktor i utvecklingen. Den innebär att samhället i många avseenden kan gä framåt och bli ^ell bättre samhälle.Men den har också ^beslämda negativa ^effekier som ^måsle bekämpas. Vi ^vel all datatekniken inomföretagen i ^slor ^ulslräckning tagit sig uttrycksom varit ganska negativa för de anställda. ^Detla har givit upphov titt en slet produktionsorganisation, och del har blivitmindre ^ulrymme för den anställde alt variera sin arbetsuppgift. Del har^renl allmänt bliviten myckel hård ^slyrning av de arbetsuppgifter som de anställda haft. På ^della område behövs en alternativ forskning som lar upp frågan omdatatekniken ^ulifrån de krav som de anställda har ^räll all ställa på en mänsklig och en riklig arbetsmiljö. Dentekniken kommer inte fram utanvidare.