prot · FX09136 · 1974-12-31 00:00:00 — Ur social och pedagogisk synvinkelmåste daghem generellt sett ^be^lraklas som ^bällre än familjedaghem. Kommunal^famitjedaghemsverk-^samhet bör därför ^endasi vara ett komplement ^lill daghem. ^Nalurliglvis finns del tillfällen när familjedaghem kan vara^ell ^nödvändigl komplement; de lämpar sig för barn som av speciellaskäl inte kan anpassa sig titt en ^daghemsverksamhel. Och ^vissl kanfamiljedaghem vara enda möjligheten i glesbygder. Del är myckel angeläget altkommunerna fortlöpande bygger ^ul ^barn-^daghemsverksamhelen i sådantakt all effektiv barnomsorg kan anvisas i alla kommuner. Den kommunala ekonomin och förmånliga^slalsbi-^dragsbesiämmelser titt familjedaghem får inte bli en orsak titt att ^barn-^daghemsbyggandei eftersatts. 8 protokoll 1974. Statsbidragtill fördtjänst, hemhjälp och familje^^ daghem När fattar beslut om ^förbällral statsbidrag ^lill familjedaghem utan några som ^helslspärregler är ^della delvis en uppmuntran ^lill kommuner som försummat utbyggandet av ^barndaghemsverksam-^helen.Kommuner där barndaghemsbyggandet är ^eflersall etter ^renl av ännu inte påbörjat kan nu vänta ^ytteriigare medall bygga ^erforderiiga barnstugor, därför alt statsbidrag utgår frånförsta platsen i familjedaghem. En ordentlig och effektiv bevakning avkommunernas byggande av barnstugor ^måsleske, så alt inte resurserna hett ^fetriklas och den kommunala barnomsorgen i ^alll ^siörre ^ulslräckning kommer alt ske i familjedaghem. Jag har ^hell kortfattatvelat framföra dessa ^synpunkier för au ^ytteriigare poänglera vad som sägs i utskottels betänkande.Kommunal barnomsorg är en nödvändighet, om våra ^jämlikhetssirävandenskatt fullföljas och om kvinnan skatt kunna komma ut på arbetsmarknaden i denutsträckning hon själv vilt. Skall detta vara möjligt ^måsle barntillsynfinnas, och då ^beiraktar jag daghemmet som^bäsl generellt ^sell. Familjedaghem skatt ^nalurliglvis finnas som ettkomplement. Jag har inget yrkande, men det är minförhoppning ^atl ^Kungl. ^Maj:^t^ nogaskatt följa utvecklingen och ^vidla åtgärder ^mol kommunerna om de intei önskvärd utsträckning prioriterar daghemsbyggandet framför satsningar påfamiljedaghem. I deltaanförande instämde , och fru ^Rönnung (samtliga ^s). Hen iKristianstad ^(s): Förslaget omstatsbidrag till ^färdfiänsi byggerursprungligen påhandikapputredningens betänkande om ^bällre färdmedel för handikappade. Frågan har också behandlats av denkommunalekonomiska ^ulredningen, som främst prövat den från stats- ochkommunalekonomiska synpunkter. Någon bedömning ur ^rehabiliieringssynpunkleller från sociala ^aspekier har^enligl vad jag har funnit inte ^gjoris av den kommunalekonomiska utredningen. arbetadeockså handikapprörelsen för ^atl få i gång en ^färdfiänsi ilandet. Färd-möjligheterna är nämligen av grundläggande ^belydelse för^förfiyllnings-^handikappades^möjligheler all ^detla i samhällslivet, att la sig ^lill ett ^arbeie eller ^lill skolan. ^Förslagei om^siatligl ^slöd med upp ^lill 35procent ^lill ^färd^fiänst hälsas ^naturiigtvis medtillfredsställelse. Jag har emellertid vissa invändningar motuppläggningen av systemet. Den allvarligaste brislen är, som jag ser del, den^loiala avsaknaden av kvalitetskrav^moisvarande dem som ^handikappulredningen föreslog. För all del ipropositionen uttalade syftet, ^atl handikappade skall ges samma möjlighetersom andra all leva med i samhället, skall bli en realitet är det ^nödvändigl all statsbidrag förbinds med vissaminimikrav som ^garanierar samma ^räll ^atl färdas oberoende av i vilkenkommun man är bosalt. Antalet resor skallvara obegränsat, och avgiften för resenärerna bör vara densamma som gäller vid användande av allmänna färdmedel. ^Färdfiänsiskatt kunna ^ulnylfias , och några som helst begränsningar ^lilltypen av resor bör inte göras. Ett annatavsnitt som jag ^ställl mig litetfundersam till är all ^slats^bidragsgivningen^lillämpas som försöksverksamhet. ^Sirävandena inom den kommunalekonomiska utredningen alt fä till stånd en försöksverksamhet med ett ^förenklal statsbidragssystem får inte ^lillätas att äventyra denna angelägnajämlikhetsfråga. Den ^färdfiänst som finns i de olika kommunerna är behäftad med en rad olika typer av begränsningar. Iförarbetena ^lill propositionen, alltsåi kommunalekonomiska utredningens material, finner man all många kommuner infört ^siarka begränsningar avantalet ^färdfiänstresor. Med anledning härav anför man följande: ^"Dellatorde spegla en strävan i kommunerna allbegränsa ^färdfiänslkostnadernas utveckling" och ^"lor^de kommunernaha en ^forlsall önskan att kontrollera kostnadsutvecklingen". Av ^dellafinner ^ulredningen att man inte behöver förbinda ^slals^bidragel med restriktiva regler. Man kan däbefara all ^slalsbidragen ^endasi blir ^ell överförande av medel fränstaten till kommunerna för stöd titt i^slort sett den ^färdfiänststandard som gäller . Jag kan inte ^falta argumentationen i utredningen eller i^proposilionen på något ^annal ^säll. Manlitar alltså pä alt kommunerna skatt vara återhållsamma medkostnaderna. Men målsättningen bakom statsbidraget ^måsle ändå vara allbygga upp goda kommunikationsmöjligheterför personer med ^förfiyll-^ningshandikapp.Alla andra som ^iniehar ^ell ^förflyllningshandikapp, har ju behov av ^atl när som ^helslkunna resa vart som ^helsl. Samma behov har också den rörelsehindrade. Delta^synsäll borde, såsom jag ser del, ha legat titt grund för den här reformen. föreslog också pä sin tid ^elt statsbidrag med 60^proceni och kommunala bidrag på till inköp av bil för gravtrörelsehindrade, som behöver fordonet som tekniskt hjälpmedel för sinförflyttning på korta eller längre sträckor, oavsett ^arbeie och utbildning. Som jag ser det^ulgör bilen ^ell tekniskt hjälpmedel, som för den gravt rörelsehindrade ersätter benen. ^Färdfiänslen kan^nalurtigtvis inte ersätta alla de^funklioner som biten fyller för denna grupp människor. När det gäller ^arbeie och studier utgör bilen en garantiför all man skall kunna uppfylla de krav som konkurrensen påarbetsmarknaden medför, nämligen punktlighet, snabba ^förnytlningsmöjligheler^m. Men bilen är något mer än ^detlaarbetsmarknadspolitiska medel. Den utgör också en möjlighet all delta i samhällslivet, upprätthålla^vänkonlakler, ^della i studie- ochkulturverksamhet. Den är ett medel för såväl korta som längre förflyttningari samband med bl. a. rekreation. Del synes oss märkligt alt staten accepteratall statsbidrag ^ulgår ^lill en ^eleklrisk rullstol som kostar över 50 000kronor och som inte ger de ^förflyttningsmöjligheler som vi antytt, medan man^skyggar för att ställa ett ^annal hjälpmedel. Statsbidragtill förd tjänst, hemhjälp och familjedaghem Statsbidragtill färdtjänst, hemhjälp och familjedaghem som redan finns på marknaden och med garanterad god kvalitet och tittlägre pris, titt de gravt rörelsehindrades förfogande. Det starka behov av tillgång till bil som finns hos denna grupp handikappade avspeglas bl. a. i ett relativt ^slorlantal ansökningar titt fonder av skilda slag. Behovet har inte ^förändralsefter del ^atl ^färd^fiänsthar ^in^lbrts. Den enskilde handikappade offrar myckel av sin övriga materiella s^tandard för all självkunna hålla sig med ^della hjälpmedel. Bilenkan ^inie användas på ett bättre sätt i vårt samhälle än såsom tekniskt hjälpmedel titt rörelsehindrade. släpper vi fram bilismen för alla andra,men de som bäst behöver ^detla fordon har inte möjlighet all skaffa del pågrund av ^ell felaktigt synsätt frän samhällets sida. Liksom utskottet och^socialminislern vilt jag ändå påtalaangelägenheten av alt kommunerna verkligen ^ulnylfiar del nya ^slalligaslödel ^lill ^atl bygga ^ul ^färdfiänslen och ge denna en god kvalitet. Det ärviktigt all det nya bidragssystemet noggrantföljs upp och utvärderas . Efter vad jag kanförslå kommer så också all.ske. För min egen del skall jag i fortsättningenfölja utvecklingen med stort ^in^lresse. Del harvarit intressant att följa denna ^deball. Jag noterade all ^ulskolletsordförande framhöll att resultatet av del extra statsbidrag som har utg^åttinte blev del avsedda. Kommunerna tog ^emol pengarna men ökade inte ut hemhjälpen,som han uttryckte del om jag minns rätt.För egen del föreslog jag i en motion en annan ^uiformning avdel extra bidraget. Hade man följt det förstaget är jag övertygad om ^atl ^resukalel hade blivitmera i ^överensslämmelse med del avsedda. Jag har inget ^annal yrkande än ^ulskollet i denna fråga,men jag vill ändå med n^ågra ord beröra ^eltproblem som jag har tagit upp i motionen 1878. 1 den ^proposiiionsom ^ulskottel behandlar i föreliggande belänkande föreslås alt statsbidrag ^lill ^färdfiänsi skall utgå och ^atl^bidragsunderiaget för statsbidrag ^lill social hemhjälp skall utvidgas och omfatta bl.a. funktionerna här- och fotvård, badservice, matdistribution ochsnöröjning. Allt delta är onekligenvärdefulla framsteg. Jag vill anslutamig till den förre lataren som uttalade förhoppningen all^färdfiänslen verkligen kommer att byggas ut och göras effektiv. Jagtror alt det skulle vara utomordentligt värdefullt. Jag bekla^gar ^emellerlid all detinte ^funniis ekonomiskt ^ulrymme för kostnader för ^lerapipersonat eller^sysselsältningshandledare. ^Enligl min mening är a^ktivering en ^synnertigen ^vikiig sida av ^verksamheienbland pensionärerna. Det är från samhällets ^synpunkl önskvärt attpensionärerna har något slag av^verksamhel. Det skapar i regel trivsammare miljöer, och det^senaretägger institutionsvården - något som för kommuner och landsting måste anses betydelsefullt ävenfrån ekonomiska synpunkter. Men del är inte mindre betydelsefullt förde berörda människorna. som genom enväl anpassad sysselsättning kan uppleva ^siörre trivsel och finna en rikaretillvaro. En ^salsning på detta område måste ^enligl min mening vara ytterstvälmotiverad. Jag fick dl brev frånen kvinna som engagerat sig i ^verk^samhel av det slaget. Hon berättadehur man i hennes kommun hade ordnat ^syssetsäiiningsverksamhel i öppen vård,som hon uttrycker det: "Den är avsedd för sädana pensionärer som inte själva kan gåetter åka titt den terapiverksamhet som bedrivs centralt. Del är människor somär handikappade på något ^säll, som har svårt ^atl gä ^ul på grund av yrseleller svaghet i benen eller som av psykiska orsaker inte vågar sig ^ul. Vi hartvä ^sysselsältningshandledare i öppen vård ^anslällda, en i tätorten och en iglesbygden. ^Verksamheien omfattar ^ell sjuttiotal pensionärer och är otroligt uppskattad och^eftertänglad. Del ^belyder myckelför de gamla alt fä hjälp med t. ex. ^malerialanskaffning som del är omöjligtför de flesta att klara själva. Vi hoppas kunna bygga ^ul ^verksamheien^yllertigare i glesbygden i första hand." Hon tillägger: ^"^ Speciellti glesbygden och i kommuner som inte har någon ^dagcenlerverksamhet är del en verksamhet som verkligen behöver uppmuntras." Jag delaruppfattningen att ^della är en verksamhet som är ytterst värdefull ochsom behöver uppmuntras. Jag ^vel att ^proposilionenutarbetats på grund av ett betänkande från kommunalekonomiska ^ulredningen. Den bygger alltså pä en överenskommelse. Jag vill därför inte nu ställa något särskilt yrkande. Men jag har med^molionen och ^mill inlägg här vetat fästa uppmärksamheten på en^verksamhel som jag anser vara ^synnertigen angelägen och som är värd ^slöd och uppmuntran. Del är kanskemöjligt att återkomma till dennafråga i något ^annal sammanhang. Självfallet har den vissa beröringspunktermed folkpartiels kamp för en rörtig pensionsålder. Statsbidrag^dil fördtjänst, hemhjälp och familjedaghem ^(s) kort ^genmäle: Jag vill bara säga titt herr ^Weslberg i all jagaldrig ^ullryckl del så, ^atl kommunerna tagit pengarna och sedan inte ^bygglut verksamheten med hemvårdarinnor. Jag uttryckte det i stället sä, all mantagit ^emol pengarna, medan ^anlalel nyanställda hemvårdarinnor inte blivit så ^slort som man ^räknal med all del skulle bli. Del var vad jag sade i det ^sammanhangel. Vadbeträffar det anförande som hölls av i vill jag barasäga all jag principiellt delar hans uppfattning. Men går det inte ^atlkomma längre än vad ^ulskollet föreslagit. Hen WESTBERGi (fp) kort ^genmäle: Jag noterar givetvisvad ^ulskollets ordförande här säger; del var tydligen ett ^hörfet fränmin sida. Men del ^sakförhållandd står ändå kvar, ^atl resultatet inte blev detavsedda. Och det var det resultatet jag ^Irodde all man skulle ha nätt om manföljt mitt motionsyrkande. Statsbidragtill fördtjänst, hemhjälp och familjedaghem i ^(s)kort ^genmäle: Herr talm^an! Herr ^Weslbergs yrkande gäller en ^renl kommunalfråga som kommunerna ^fär lösa ulan statsbidrag. Hen iLjusdal (fp) kort ^genmäle: Del sista var väl ^ell missförstånd. Del var i min^moiion till förra årets riksdag som jag ursprungligen log upp den frågan, ochdel var ^ddla jag avsåg. Hen ^CARLSHAMRE^(m): i ^Alvesia och jag är ^hell överens i en ^vikiig ^punkl, nämligen all ^socialulgifter ochalldeles särskilt de som avser vård- och ^serviceinsalser lämpar sig sällsynt illa som ^konjunkturpoliliska instrument. Del sade vi också när denna fråga^senasl var aktuell. Varken hemhjälpen eller barntillsynen etter någonannan vård eller service bör få fungera som^konjunkturpoliliska dragspel; deras omfattning bör bestämmas av ^hellandra skäl. Som redan ^framgåll av debatten har man också misslyckats med delförsök som gjordes all använda hemhjälpen och familjda^ghemmen som ^ell led i^konjunklurpotiliken. Del är inte så somjag i ^va^f^ie fall ^uppfallade all i uttryckte del,all kommunerna log pengarna men avstod från all utöka verksamheten. De harinte fåll pengarna heller ännu - de får dem . Sä hela effekten av det^konjunkturpoliliska utspelet är väl egentligen alt ^nägon gång 1975 i enkonjunktur som vi ännu ^vel myckel titel om så tickar det ^ul ^lilel merpengar ^lill kommunerna. Men någonnämnvärd ^ulvidgning av ^verksamheien har ^fakliskt inte uppställ. Jag har liksom svårt all förstå all man skulle bedöm^a^avvägningen av en mer ^permanenl ^statsbidragsnivä utifrån vad som ändåfaktiskt uttryckligen var en tillfälligåtgärd. Jag ^lycker också, herr ^lalman,alt hela debatten här ibland andas en egenartad misstro ^mol kommunernasvilja all sköta sina uppgifter. Del är faktiskt inte så ^atl kommunerna integör ^någonling ^annal än del som vi frånriksdagen ^anlingen piskar dem tillmed lag etter lockar dem ^lill med morolen ^slatsbidrag. Det är inte sä! Sanningen är faktiskt den motsatta. Ser vi på den väldiga ansvällningav den ^s. k. offentliga ^seklorn som har skett t. ex. , finner vi^atl den kommunala ökningen är ^fierdubbett ^siörre än den statliga. Den, som många tycker, smala sektor pä 20-25procent av de kommunala utgifternasom kommunerna förfogar över alldeles egenmäktigt utan alt vare sigstyras eller ^ivingas av ^slalen har faktiskt växt allra snabbast. Om man härav skall dra några ^slulsalser om gradenav ^generosiiet, måste man anta attkommunerna är ^mesl generösa och allsinte riksdag och regering.^Slals^bidragsregter, som på ett eller ^annal sätt begränsar en verksamhet,fungerar oftare såsom ^maximering än som ^minimering. I de flesta fatt där^slalen säger all kommunerna ^fär ^slatsbidrag upp ^lill ^elt ^vissl ^högsiabelopp - t. ex. i fråga om ^familjebosladstitlägg- finns del ^inie en kommun som ^inie har ^nållupp ^lill ^högsia tänkbara gräns.Kommunerna är inte snålare än vi i . Snarare är del ^ivärlom. Del finns ^hell andra skäl till att vi ibland kanbehöva ^arbda med statsbidrag. Vi kan t. ex. behöva ^ufiämna skillnader mellankommuner med olika bärkraft eller vilja sätta in en alldeles speciell^slimulans. Man skall inte vara så misstänksam ^mol kommunerna all man^förulsäller ^atl de inte gör något som de inte får ^slatsbidrag titt. Man kan beklaga - och många gör del - att^färdfiänslen ännu inte har ^kunnal byggas ut ^någortunda likformigt över hela^landel. Men man kan faktiskt, om man haren annan syn på tingen, också lycka all del egentligen är ganskafantastiskt ^atl del har ^gåll så fort som det har gjort. har^färdfiänslen byggts ^ul i över hälften av landets kommuner. Det är ingalunda fråga om enbart de minstakommunerna, så en mycket ^slor det av befolkningen har åtnjutit denna service.Tämligen snart kommer ^färdfiänslen ^atl läcka hela ^landel. Vi hoppasalla all ^slalsbidragel skall hjälpa titt ^någol, vilket del väl också kommeratt göra. Vi måste se upp titel grand, när vi tatar om belastningen på kommunernaoch ^koslnadsfördelningen mellan stat och kommun. ^Dd är väldigt lätt - kanske^särskill i denna församling, som till så ^slor det beslår av erfarna kommunalmän - all se dessa frågor från den budget-behandlandekommunalmannens ^synpunkl. Ju ^fier miljoner etter miljarder vi kan föra överi statsbidragets form, desto enklare blir del alt med en måttlig skattesats -eller en mindre ^omåtllig - få kommunens budge^t^ ^atl gå ihop. Men vi ^måslehela liden komma ihåg alt del för dem som verkligen betalar, nämligen^skatlebeialarna, inte innebär sä ^slorskillnad. Om en viss utgift betalas över ^kommunalskatlesedetn eller via momsen kan för den skallebetalande vara likgiltigt. Det är samma människor i båda fallen som betalar. kunde man åtminstone säga all del hade en^fördelningspolilisk ^effekl alt man flyttade över utgifter frånkommunalskatten titt statsskatten,eftersom statsskatten var progressiv. Men är det inte sä. ^Finansminislern, som har ^kommii in i kammaren,och alla vi andra tycks vara överens om all del nu inte går all höja dendirekta ^slalliga skallen. Andra^slalliga inkomstkällor ^fär las titt. De slår ungefär lika ^djupl nedåt som kommunalskallen gör. Man skall ändå ha delta klart för sig så att man inte trorall man gör någon ^väldigl hjälpsam^förbältring för det ^skallebelalande svenska fotkel bara genom attflytta en utgift från ^ell konto ^lill ^ell ^annal. Vi skatt ha andra avsiktermed statsbidragen. Då bör vi ha ^räll även ^lill den ^avsiklen all pröva ossfram. Någon var tveksam om ^della. De ^le^damölerav denna kammare som har kostat på sig all läsa kommunalekonomiska^ulredningens belänkande i denna fråga har kanske tyckt ^atl det är intilltråkighet monotont. ^Näslan ord för ord upprepas i tre avsnitt i samma fraseren beskrivning av hur ^ell statsbidragssystem bör vara utformat. Syftet är jualt på ett inte alltför titel område - de här tre bilarna - få pröva enalldeles ny modell som bl. a. för del ^inlressanla Statsbidragtill fördtjänst, hemhjälp och familjedaghem Statsbidragtill fördtjänst, hemhjälp och familjedaghem med sig alt den ger kommunerna^siörre frihet än någon tidigare ^slats-^bidragsmodelt och dessutom äravsedd att vara enkel. Jag vill i ^della sammanhang ^underslryka en, som jagtror, ganska unik formulering ikommunalekonomiska utredningens belänkande, en formulering som, enligt vad jag har kunnat läsa mig till, både departementschefen, statsrådet ^Aspling, och socialutskottet utan invändningaraccepterar. Utredningen skriver: "Det är nu av vikt att de ^littämpnings-^föreskrifler som senare kommer all utarbetas ^fären sådan form ^atl dessa intentionerinte äventyras. För ^KEU framstår del som ^naturiigl ^atl socialstyrelsen^faslsläller föreskrifterna efter samråd med kommunförbunden." Härär del ^attlså klart utsagt att nu skatt inga byråkrater ^hil och fingra ochkrångla till del som vi har gjort ^enkell, och det är bra att del blir ^sagl. ^Ell par ord om de senare talarna. Jag tycker nog attherr i ^lil^e^;l grand är ^efler sin tid. Tvisten om daghem och familjedaghem har väl ändå^räll myckel ebbat ut numera. Jag har fått intrycket här i kammaren ^atl de flesta är överens om allbåda formerna av tillsyn behövs. Var och en av dem har sina fördelar ochsäkert också nackdelar. Fördelar ochnackdelar fungerar titel individuellt för olika barn. Del finns kommuner- fru ^Troedsson har berättat för mig att del gäller hennes kommun - där kön ^lill ^fami^f^iedaghemsplatser är ^siörre än kön till ^dag^hemsplalser,därför alt del är så många barn som behöver ^jusl familjedaghemmet och icke kan klara sig med en^daghemspla^ls, så där behöver man bygga ut ^familjedaghemsverksamhelen.Men del är ju alldeles uppenbart att herr ^Karisson i och fler med honomkommer alt stödja del förslag som fru^Troedsson refererade och som återkommer, nämligen alt vi skall ha tikvärdiga,neutrala bidragsregler. Samma procentsats kan ersättas i båda fallen,och då slipper man hela problemet om att prioritera del ena framför del andra.Den enda prioritering vi skall göra är^naturiigtvis den ^atl man i varje kommun skall försöka klara ^platsantalelpå del sätt som ^bäsl behövs i ^jusl den kommunen. Så titt sist några ord titt i Ljusdal.Han beklagade all del ekonomiska utrymmet inte hade räckt ^lill för ^atl ta medstatsbidrag ^lill terapi och^sysselsätiningsverksamhet. Del har ^fakliskt, herr ^Weslberg, över huvud laget aldrig diskuterats om detekonomiska utrymmet kunde räcka ^lill för ^della. Det hade del kanske^kunnal göra -jag vet inte hur myckelpengar som skulle behövas - ulan orsaken titt alt detta inte ^flnns med här är helt enkelt all^syssetsäiiningsverksamhel och terapi inte med någon ^hiliills använd definition någonsin har kallals för socialhemhjälp, ulan det är en hett annan sak som ^lill äventyrs kan komma all få sitt bidrag någon ^gång, om detbedöms nödvändigt. Men det kan inte gärna ske över del här kontot i så fall,för med hemhjälp förslår vi faktiskt något annat. Del är således inte fråga omsnålhet eller brist på pengar den här gången. ^Någonlingliknande gäller i fråga om bilanskaffningen. Det var ^faktiski hellerinte ^rikligl rätt när i sade att det är ^konsligl kan få statsbidrag titt en rullstol som kostar men inte titt en bil. Man kan fästatsbidrag både titt rullstol och tittbil, men för dessa två ^foriskaffningsmedet gäller alt ingendera går in under den kommunala ^färdfiänslen. Därförberättigar ingendera titt statsbidrag i det sammanhang som vi nudiskuterar, men rullstolen kan bli^stalsbidragsberättigad som hjälpmedel för handikappad och bilen är ^slatsbidragsberälligadfrån arbetsmarknadsstödet. Motiveringen titt all man inte tagit upp rullstolar ochbitar är ^attlså alt såväl^ulredningen som departementschefen och utskottet har funnit det olämpligt attför samma ändamål ge statsbidrag över två ^hell skilda syslem. Man bör kunnasöka sig fram över det ena. Men även här gäller alt del är fråga om en^verksamhel som är avsedd att ses över och omprövas efter en ganska kort lid,. Skutte någon av de farhågor som rests i olika avseenden visa sigvara berättigad, så får väl regering ochriksdag ta itu med det efter denna ganska korta försökstid. Statsbidrag^dil färdtjänst, hemhjälp och familjedaghem Överläggningen var härmed slutad. Utskottels hemställan bifölls. Propositionergavs pä bifall till dels ^ulskotlelshemställan, dels reservationen avherr ^Guslavsson i ^Alvesia ^m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i ^Alvesiabegärt votering upplästes och godkändes följande ^volerings^proposition: Den som vill altkammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 41 punkten 2^röslar ja, den del ej vill ^röslarnej. Vinner nej harkammaren ^bifallil ^reservaiionen av herr ^Guslavsson i ^m. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då herr ^Guslavsson i begärde rösträkningverkställdes ^votertng med ^omröstningsapparai. Denna omröstning gavföljande resultat: ^Punterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessapunkter hemställt. Om ökademöjligheter till upplåning utomlands för mindre och medelstora företag § 26 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 42i anledning av propositionen1974:170 angående utgifter på ^lilläggsstat I till ^rtksstaten för ^budgeläret 1974/75 i vad avser verksamhetsområde jämtemotion. Kammarenbiföll vad ^ulskollet i ^detla belänkande hemställt. På förslag avherr andre vice talmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av ^ålersläende påföredragningslistan ^upplagna ^utskotts^belänkanden ^lill ett senare^sammaniräde.