prot · FX09131 · 1974-12-31 00:00:00 — Om utbyggnadsprogrammetfullföljs så att vi har de här elva reaktorerna tillgängliga 1982, skutte jagtro att de kommer att representera av vårt totala energibehov.Men del ger oss också möjligheter till uranförsörjning från våraRansladsantäggningar, dvs. alt vi blir mer eller mindre självförsörjande pådetta område. Det skulle tillsammans med de vatienkraftstitlgängar vi har ändåge oss ett vissl mätt av självförsörjning och ett ökat oberoende, även om vimåste vara på del klara med all vi även och 1990 kommer alt varaytterst beroende av lillgång på olja och naturgas. Det är detta problem viställs inför och måsle diskutera så allvariigt som möjligt. Jag hoppas att vi i dediskussioner vi nu för och kommer atl föra och vårenskall hitta lösningar som för de svenska medborgarna kan befinnas varaacceptabla. Överiäggningenvar härmed slutad. §7 Om åtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. Omåtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara (vpk)framställda interpellation, nr 121, och anförde: har frågal mig dels vilka ålgärder jag överväger för atlåstadkomma full sysselsättning och regional balans i , dels om mansnart kan vänta en plan för nya statliga industriinvesteringar utöver detredan beslutade 80. Sysselsättningsfrågornai är föremål för regeringens ständiga uppmärksamhet och åtgärder.Försl och främst har vi de mycket långtgående statliga stödformerna som kommertill användning vid lokaliseringar inom del inre stödområdet. Vi har gjortstora ansträngningar alt med bl. a. dessa lokaliseringsstöd som grund sökaförmå industrin alt etablera sig i norra . Jag måste tyvärr konstateraatt den privatägda industrin inte visal elt tillräckligt inlresse förelablering lill . Ansvaretför sysselsättningen i Norrbollen har sålunda till sin huvuddel fått falla påde slalliga företagen och de affärsdrivande verken. Inom , NJA och harsedan 1970 investerats mellan 2,5 och i . Dellainnebär all Slatsföretagsgruppen svarat för 75-80 proceni av detotala industriinvesteringarna i länd. Ytterligare mycket storainvesteringsbelopp är att vänta . 80'intar därvid en framträdande plats. Jagär väl medveten om inlandskommunernas problem. Av stort intresse för Pajataoch kringliggande kommuner är möjligheterna titt brytning avKaunisvaaramatmen. Del gäller dock att kunna exploatera denna malm till sådanakoslnader atl den kan konkurrera med andra på världsmarknaden. Sombekant har Kaunisvaaramatmen hög svavelhati vartill kommer problemen med alltransportera malmen lill utskeppningshamnarna. pågår inom ,på uppdrag av , en företagsekonomisk studieöver möjlighelerna alt exploatera Kaunisvaaramalmen. Resultatet av dennastudie beräknas föreligga . Bedömningen avbrytnings-möjligheterna kommer också att göras i ell samhällsekonomiskt perspektivom det förelagsekonomiska resultatet blir negativt. Vadbeträffar skogsråvaran är denna knapp, såväl inom som utom landel, vilkel begränsarskogsindusirins expansionsmöjligheter. Inom domänverket görs omfattande försökall genom skogsvårdsinsalser öka till- 12 protokoll 1974. Omåtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. växten och därmed ocksåsysselsättningen i skogen och i industrin. Sys-selsätiningshöjande effekt kanockså de försök fä som syftar till alt förbättra utbytet av råvaran när denkommer till industrin. Viktigast för sysselsättningen är dock strävandena moten ökad vidareförädling. Inom undersöker man möjlighelerna härvidlag. INorrbotten utreder möjligheten all genom tillvaralagande avhyggesavfall och gatlringsvirke skapa undertag för utbyggnad avboardtitlverkningen. 80 kommer all bli den största industriellasatsning som någonsin gjorts i della tand. Enligl mitt förmenande bör dennakunna ge en sådan grund för den industrietta verksamheten i attbehov av fötjdinvesteringar naluriigen bör kunna uppstå inom länet. Jag tänkerhärvid på vidareförädtingsindustri, transportföretag, serviceföretag osv. Inomindustridepartementet kommer vi att kontinuertigl följa projekteringen och uppbyggnadenav 80 med särskild inriklning på all sludera förulsällningarna förfötjdindustri inom länet. Dessulom har en särskild arbeisgrupp lillsalls medlandshövdingen i Norrbollens län som ordförande och med representation frånindustri- och arbetsmarknadsdepartementen. Gruppens uppgift är att i ettkortare lidsperspektiv undersöka vilka konkreia ålgärder som kan vidias för atlförbättra sys-selsällningssitualionen i Tornedatskommunerna. (vpk): Jag ber alt få lacka statsrådet för svaret på min interpellation. Isvarel sägs inledningsvis all sysselsättningsfrågorna i Norr-botlen är föremålför regeringens ständiga uppmärksamhel och ålgärder. Den frasen känner mankanske igen även frän tidigare då utflyttningen av norrbottningar mer hadekaraktären av ell lämmeliåg. Detfanns inte så myckel konkret i statsrådets svar, men en del saker bör dockuppmärksammas. a. den klara deklarationen all frågan om gruvbrytningi Kaunisvaara skall prövas samhällsekonomiskt. Där nämns också problemen medkommunikaiionerna. Det hade kanske i det sammanhangel varit av inlresse omstaisrådel hade utvecklat sina synpunkier på de detaljerna titel mer. Skall mansalsa på en pipe-line, som uteslutande kan användas för alt transportera malm,eller skatt man gå in för elt järnvägsbygge som kan bli lill nytta för siörredelar av och som kan faen näringspolitiskt stimulerande effekl ividare bemärkelse? Skall man i så falt dra en järnväg över till Övertorneäeller lill ? Det är frågor som diskuieras, och det hade varit bra omslalsrådel någol hade ulvecklal den problematiken när kommu-nikalionsfrågorna ialla fall nämndes. ulreder boardiiltverkning genom lillvaralagande avhyggesavfatt, och slalsrådel ställer stora förhoppningar pä effekien avStålverk 80 som kan innebära atl följdinves-leringar uppslår i andra delar avområdet. Del är i koncentrat del materiella innehållet i svarel på mininterpellation. Inlerpellaiionenställdes faktiski inte i något kverulantiskt syfte om jag får uttrycka mig så.Jag vill på intet säll förringa den stora statliga insats som sker i och meduppbyggnaden av 80. Det var ett rejält handtag lill Norrbollen ochinsatsen blir inte av mindre värde även om man gör reflexionen att dennakraftiga utökning av järnförädlingen borde ha kommit . Statsrådethar räknat upp några beslutade planeringsåtgärder. Men summerar man ihop alltdelta blir man ändå inte särskilt lugnad. I interpellationen sägs: "INorrbotten krävs ytteriigare, mycket omfallande, statliga insatser för alltrygga sysselsättningen och hindra fortsatt utarmning av storalänsdelar." Delta är fortfarande en bister realitet. Statsrådetkanske kan tycka atl det verkar otacksamt och otåligt all man frän norrbottnisksida, strax efter miljardsatsningen i , återigen ställer nya stora krav. Men,herr statsråd, vi har mycket att ta igen - många decennier av utplundring. Fränvår det av landel har strömmen av rikedomar titt statskassan, lillstorfinansen, titt alla möjliga profitörer, varit strid och bred. ,trots 80, är det bara en liten rännil som har gäll den motsatta vägen. Våraskogar har plundrats så att de pä sina håll ser ut som månlandskap, våra älvarhar tömts och tappals pä energi utan att kraftverkskommunerna fåll något igenav varaktig sysselsättning. Man har idkat och idkar fortfarande rovbrytning avvåra kända malmtillgångar pä ett sätt som ulgör ett livsfariigt hol mol Kirunaoch kommuner. Man har tagit tusenden och äter tusenden av våraungdomar som har stoppals in i produktionsapparaten i de områden av därstorfinansen funnii det förenligt med sina intressen att lokalisera företag.Man har tömt stora delar av pä dess produktiva arbetskraft. Manhar utsatt länet för en ohämmad rovdrift riktad mol såvälnaturtillgångarna som människor. Mot den bakgrunden måste man förstå alt vi däruppe inte så lätt faller i träns av tacksamhet över mit-jardsalsningen i Luleåulan lycker att vi kan ställa ytteriigare långtgående krav pä stora stattigainvesteringar. Om man är bestulen känner man sig inte nöjd om man får tillbakaen liten del. Faklumär att i stora delar av finns del nu en växande oro överulvecklingen. Alla värderar satsningen på NJA som något mycket posilivt, menman är också medveten om att den kan innebära en befolkningskoncentration inomdetta stora län, som kan bli ödesdiger för andra tänsdelar. Planeradeoch pågående investeringar vid NJA kommer att ge en sysselsättningseffekt påca 8 000 arbetstillfällen. Det innebär i själva verket en befolkningsmässigexpansion som är mer än dubbelt sä stor. Jaghar med min interpellation velat aktualisera den fråga som allt fler ställersig: Hur skall del bli med det övriga länet? Skall och den s. k.Fyrkanlen bli en säck, där länets befolkning i stort förr eller senare hamnar?Det finns också kortsynta, pariiiakiiska propagandister som försöker inge folkden föreställningen att 80 kommer att lösa alla problem. börjar emellertid de flesta förslå Omåtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. Omåtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. att sä tigger del intetill. Det är inte sant! Visst skall 80 läggas upp så allspridningseffekten blir den största möjliga, men sunda förnuftet säger ifrånalt en rad kommuner inte kommer all bli hjälpta av den stora satsning som nusker i den norrbottniska residensstaden. Del har för övrigt också NJA:sdisponent klargjort vid ell offentligt framträdande, där han framhöll atlutanför tiomils radie är tegotillverkning knappasl länkbar. Dåmåste man ju fråga sig: Vad skatt ske i , , ,, nordöstra ? Statsrådet har i svarel räknat upp en delkonkreia saker som planeras men torde vara lika medveten som jag om att dettainte klarar problemen i slorl. Hurhar man egentligen tänkt att del skatt bli i Övertorneä? Därifrån skickade jukommunalmännen ett formligt nödrop . Del är sä belysandeför hur man ser på siluaiionen alt jag skall läsa in en liten del därav ikammarens protokoll. Det speglar nämligen den halvt desperata situation somsätter sin prägel på stämningen i den kommunen, och den stämningen hittar manockså i en rad andra inlandskommuner. Såhär skriver kommunalt ansvariga bl. a.: "måsle brådskandeåtgärder insättas för att bereda trygga, varaktiga arbelsiillfällen åt denunga arbetskraften. En bygd utan barn och ungdom har ingen framlid. Skatt enlevande tornedalsk gränsbygd bestå så måsle ovilt-kortigen något göras snabbtför alt den i Länsprogram angivna målsättningen 900 nya arbetstillfällenförverkligas. Vi befinner oss redan nu i tidsnöd. Ulfiyiiningeninnebär alt Övertorneä kommun sedan 1950-latei minskat sin befolkning med ca 4000 personer jämsides med atl ett födelseöverskott på ungefär samma antalmänniskor också utnyttal. Under de senasle fem åren, 1969-1973, har kommunensflyttningsunderskoll, som redan omnämnts, uppgått lill 1 098 personer. Av dessavar 925 personer i produktiva åldrar, varav 850 personer i åldrarna 18-34 år.Denna utflyttning har fortgått ännu . Under ärels 1-3 kvartal harnettoutnyllningen varit 176 personer. Av de utflyttade109 personerna var 95 i åldrarna är varför del är sannolikt all kommunenredan under årets t-3 kvartal föriorat 150 personer i åldrarna . Molbakgrund av atl anlalel födda i slorl motsvaras av antalet döda under samma tidär det uppenbart atl den stora utflyttningen ej kan fortgå utan synneriigenallvariiga följder för den därav drabbade bygden." Sedan forlsätler man: "hel del därefter hänt i Norrbollens län kan icke förnekas. Inom den s. k.Fyrkanten men även i malmfätlskommunerna och kommun har redan skettbetydande investeringar i nya förelag. Alt får sill fredsförbandtorde nu vara klart. Bestulet om 80 är en satsning som länet bör tillövervägande del få glädje av. I varje fall blir den s. k. Fyrkanten genom densatsningen det fullvärdiga slor- stadsalternativ, som manså inneriigt hoppats på bl. a. i Länsprogram . Men om man ser päutvecklingen i länets glesbygd så har ingenting väsentligt inträffat. Här harman i slättet för positiva effekter av satsningen på kustbygden redan nu fåtterfara, innan 80 ens befinner sig rikligt i startgroparna, ett ökandesug från Fyrkanten på yrkeskunnig arbetskraft. Ofta upplevs erbjudanden omarbete i som ett ökat tryck på den arbetssökande att också flytta dit.Denna utnyttning har tagit en sådan omfattning, att större delen av dentornedatska gränsbygden står inför en befolkningskatastrof, om icke omedelbaraåtgärder sätts in för all motverka den ökande folkflykten. Medanförda citat frän olika utredningar, som berört och även uppmärksammatinlandets speciella problem, har vi velat belysa bakgrunden lillkommunfullmäktiges spontana reaktion vid dess sammanträde däfullmäktige beslöt att i en skrivelse till regeringen hemställa om skyndsammaåtgärder för all rädda bygden. Utredningskommittéer, arbetsgrupper och besökav expertdelegationer har vi ingenting emol men finns ej längre någratidsmarginaler över för ytterligare utredningar och planeringar." Sådanadär nödrop kunde samlliga Tornedalskommuner skicka i väg. Del är sedanden s: k. presenterades. Men det är ett jubileum som inteär särskilt värt att uppmärksamma. Utredningen lades fram med pukor ochfanfarer som ett av medlen att rädda , men del blev pannkaka av detmesta. Den gav arbeie åt utredare men knappast någonting mer. är de här kommunerna i en långt sämre situation än , och redandå betraktades lägel som ganska katastrofalt. Isvarel hänvisas titt den uiredning som pågår om gruvdrift i Kaunisvaara. Delär nu också elt projekt som har utretts och undersökts ochfortfarande håller man folk på halster trots att man vel all del finns malm. Denuppmaning man vill ge till regeringen och till är därför: i herransnamn i gäng. Tänk pä det gamla ordspråket att "medan gräset växer dörkon". Men också i detta fall måste man säga precis som om 80: Detär bra projekt, men del löser inte alla problem. Gruvdrift i Kaunisvaara är sak, det ger jobb åt 300-400 man, men ingen skall inbilla sig allTornedalen räddas av gruvan i . Den räcker inte ens för Pajalakommun. Skallman sälta stopp för folkminskningen och ge kommun sammasysselsättningsgrad som genomsnittet för det övriga landel krävs det 1 700 nyaarbetstillfällen. Såär det reella läget, och någon annan målsättning än att skapa fullsysselsättning utan avfolkning kan ur vår synpunkt inte godtas. Vihar sådana kommuner som , och . Det är kommuner somknappt har näsan ovanför vattenytan. har fåll ett fredsförband, mendess lokaliseringspotiiiska verkningar är begränsade. 1 har manprakliskl tagel ingenting fått. Omåtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. Omåtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. präglas av en kommunalförvirring som väl ytterst har sin grund i de väldiga problem som kommunenbrottas med. Valenfalts roll som storföretagare minskar drastiskt och vad somskall komma i slättet är högst oklart. Den här genomgången kundejag hälla pä med mycket . Mankan också fråga: Vad händer med kommuner som just nu har del relativt hyfsat?Jag tänker pä del problem som tas upp i min interpellation och som bl. a. rörmalmfätlskommunerna . Hur skall det bli med dem när malmensinar? Ämnar man fortsätta med samma vansinniga brytningstakt? Skall det helagå ut på atl även i fortsättningen öka malmbrytningen undan för undan? Statsrådetger inget klart svar på den frågan, men planer vet vi. Man förutsätteren mycket hög matmexport även . Det talas om dubbling ochtredubbling av matmuttaget. Ingen vet riktigt hur länge malmen räcker. När detgäller latas , och i har man kanske elt någotlängre tidsperspektiv. Deldär är allvariiga frägor, och man kan ju inte fortsätta så här. Skog växerigen, men aldrig malm. Dä mäste det naluriiga vara att man går in för ökadjärnförädling, dels för att åstadkomma bättre hushållning med malmen, dels föratt trygga framtiden för de här samhällena. Vi vel att järn gerlika mycket inkomst som malm, och de siffrorna blir ännu merpositiva om man går vidare pä förädlingens väg. Urnorrbottnisk synpunkt finns det atl anledning atl vända sig mot den nuvarandebrandskattningen av malmtillgångarna och som alternativ ställa kravet om delsökad förädling, dels öppnandet av nya gruvor. Detär lika viktigt att man på träsidan gör slut på den hämningslösa exporten avmassa, plank och bräder. Varför skall inte den statliga träindustrin tillverkatidningspapper som värtden ropar efter? Varför skall man inte gå in för enlångtgående förädling i slättet för att i huvudsak satsa pä råvaruexport ochhalvfabrikat? Det är på den punkten vi måsle komma fram till ett nytänkande.Vad som behövs är, såvitt jag förstår, en strukturell förändring av hela detnorrbottniska näringslivet om man skall kunna åstadkomma tre viktiga saker: 1. en förnuftig hushållning med våra råvaruresurser 2. regional balans 3. full sysselsättning utan avfolkning i varje kommun. Jagär medveten om att det här inlägget blev ganska långt - längre än jagegentligen hade tänkt mig - men problemen är stora trots 80. Sanningenär att utöver 80 måste länet ganska snabbt fä fram minst 20 000 nyaarbetstillfällen, och de måste skapas i de regioner som inte fär del av denstora satsning som statsrådet nämner. Och del är bråttom, det finns, som manskriver i brevet från Övertorneä,' inga tidsmarginaler. Jagvill upprepa min fråga: När får vi en sysselsäitningsplan för hela länd? Det ärdet som behövs - en plan som omfattar hela och som går ut på att ivarje kommun skall staten träda in som företagare på ell sådani sätt altavfolkningen stoppas och en posiiiv utveckling garanleras. Något annat sätt attskapa regional balans och förhindra ytterligare uttunning av stora tänsdelarfinns inte. Det tycks också statsrådet vara hett på del klara med. Man harföriorat hoppet om atl en ändring titt det bättre skatt kunna ske genom privatinitiativ. Jagvill slutligen fråga - eftersom det inte framgår av interpellationssvaret - omstatsrådet delar den oro som jag och mänga andra känner när del gällermalmfältens framtid och om det finns några planer pä att minska matmexporlentill förmån för ökad förädling också i malmfälten, exempelvis genomuppbyggandet av ett andra statligt järnverk. Omåtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. sade själv att hans anförande var långt. Del har jag nuinte länkl anmärka på - är i sin fulla rätt alt lala länge - menjag gjorde en lilen stillsam reflexion. Jag var, herr latman, uppe iHaparanda och invigde en skidfabrik. Den som lackade för maten kom fränTornedalen och han talade rätt . Han sade då bl. a. alt det ilaestadianska kretsar ansågs alt den som talade egentligeninte hade mycket att säga. Frågan är om inte är i någon mänsmittad av laestadiansk anda. är vät rikligt alt problemen är stora där uppe. Jag vågar emellertid ändåhävda all vi är och har varit medvelna om det och all vi försöker vidtaålgärder för atl förändra siluaiionen. Om ser till vad som häntunder de senaste 10 ä 15 åren, måste han ändå säga sig all del är en hettförändrad situation som man nu upplever där uppe. Jag såg i planför 1980-1990 atl man förväntade sig en nettoinvandring fram titt 1980 på 2 000personer och atl man räknade med elt neltoinflöde, framför alltav arbetskraft, på 6 000 personer. Del är en förändring av ulvecklingsbilden somvi nu har anledning att känna viss lillfredsslälletse över. Detbetyder inte -jag upprepar del - all del inte finns problem. Man skall ändåinte glömma bort au del inte bara är i Fyrkanten som det händer någonling. Jaghar anförl en det i milt interpellationssvar. När jag var i läste jag ide lokala tidningarna all har planer på att bygga en karlongfabrik iKalix, som man beräknar kommer alt kunna ge sysselsättning för 300 personer.Jag hoppas man skall kunna förverktiga de planerna. Del framgick vidare att mani NJA överväger alt etablera en byggmaterialfabrik, också den i , där 150personer kan anställas. Man skall inte glömma den miliiära lokaliseringen tillArvidsjaur, även om nu underskattade den, Eisers beslut - sedanstaten gått in i detta foretag - atl förlägga en konfeklionsfiibrik lillGällivare med 1 200 anslällda och beslutet att en spånskivefabrik skallföriäggas lill . Del är visserligen där fråga om en ulbyggnad av en befintligfabrik, men denna har inte givit mycket av sysselsättning. Omåtgärder för ökad sysselsättning i , m. m. Jaglycker ändock, , all det är rimlig anledning att uppmärksamma vadsom pågår och vad som är planerat inom della område. Tyvärr förekommer intesamma grad av aktivitet i flertalet andra län som vad som just nu är fallet iNorrbollen. Det är vissertigen glädjande för , men vi är ocksåmedvetna om alt det behövs mer. Tor-nedalen har problem,.och vi har därförockså tillsatt en speciell grupp, som ägnar sig ät dessa. Bådearbetsmarknadsdepartementet och industridepartementel är involverade i delarbetet. Det gäller därvid all hitta uppslag och möjligheler. NJA-chefen troratt det sä småningom skatt vara möjligt alt föriägga en verksamhet också tittHaparanda, och vi ställer förhoppningar till etter kanske rent av anspråk påalt han skatt göra detta. Detfinns naturiigtvis olika uppslag, och kan ju fram titt våren -när jag förväntar mig att vi skatt ta upp en mera slutgiltig diskussion omenergiförsörjningen - fundera på om vi inte skall bygga ul . En sådanulbyggnad kan ge 1 100 arbetstillfällen . Det är ettuppslag som del också i sysselsättningssammanhang är värt alt fundera över.Jag har ingen uppfattning om huruvida en sådan ulbyggnad skall ske. Jagär medveien om det beslut fallat, men i diskussionen omenergiförsörjning och sysselsättning får vi väga in också de möjligheler somkan ge lillskoil i två riktningar. Jag skatt inte föriänga debatten, men jag har velat framhålla atlåtskilligt görs i den här regionen som ändå företer en så förändrad bild.Det är möjligt atl det ligger en sanning i atl missnöjet är framstegensdrivkraft, men det kan också vara rimligt att i någon mån tackla problemet medmissnöjets kvantitativa omfattning. Hen LÖVENBORG(vpk): Jagkan försäkra statsrådet alt laesladianismens inverkan på min person lorde varalika lilen som jag förmodar atl den är när del gäller slalsrådel själv, även omjag kommer från . Industriministernräknade upp nya och planerade industriella aktiviteter. En det är kända saker,och alla kommer kanske inte till utförande. Jag vill säga ungefär som jag sadetidigare: Vi värderar varje positiv insats, och vi har värderat satsningen päStåtverk 80 mycket högt. Men fortfarande saknar man helheten - denlänsomfattande och för övrigt också den landsomfattande planeringen av hetanäringslivet, som lar med heta kakan i bilden. Detbehövs mellan 25 000 och 30 000 nya jobb i , om man skall klaraproblemen på det enda godtagbara sället: alt alla skall kunna garanterasarbete, att vi uppnår full sysselsättning i ordets verkliga bemärkelse och atlalla tvångsförfiytlade norrbottningar fär chansen att återvända.Det är en myckel ambitiös målsättning jag här uttalar, men den är inteöverambitiös. Den är möjlig att genomföra, om staten verkligen går in pä bredfront. Vadär del vårt näringsliv ägnar sig åt i Norrbollen? Det är i huvudsakråvaruexport och lillverkning av halvfabrikat, och det förhållandet ändras intei grunden av att vi har viss filialtillverkning av bilkarosser, all vi harBullen i , atl vi har i och all vi kanske också får uppnågra andra former av industriaktivitet. Det är bra, men del har inte inneburitden strukturella förändring som jag anser måste komma. Det dominerande ärfortfarande råvaruexport och tillverkning av halvfabrikat, och det är det manmåste försöka ändra pä. Vadsom är viktigt i det här sammanhanget, och vad som förändrar matematiken litetnär man ser titt slutresultatet på plus och minus när det gällersysselsättningen, är att de traditionella basnäringarna fortsätter att minska.Utredningar visar all färre kommer att sysselsättas inom jordbruket, ochsysselsättningen i skogsnäringen går också fortfarande ner. Det behövs alltsåmassor av nya jobb också av det skälet. Låloss, herr slalsråd, betrakta 80 som en mycket god och posiiiv sak, somen god början, men inte mer! Lägg ut sä mänga tegoindustrier frän NJA som möjligt,men planera också för nya slatsin-dustrier i både stort och smått format!