prot · FX0921 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag troratt om vi blir överens om detta i , så kommer det att vara en positivfaktor för hyresgästerna både när det gäller kostnadssidan och när det gälleratt få en hygglig miljö i bostaden. i (c): Jag noterar med tillfredsställelse att vi harsamma inställning när det gäller att försöka forma ett system som harsparstimulerande effekter. Låt mig tiUägga beträffande organisationsfrågan, att jaginte har någonting att invända mot den organisation vi har . Men jag troratt man med en lämpligare lagreglering av detta område/ö> det första skuUege den organisationen bättre förutsättningar att klara sin uppgift. För detandra skuUe man ge hyresgästerna bättre möjligheter att bevaka sina intressen,inte bara via hyresgästorganisationerna. Dessa gör ett, efter vad jag kanbegripa, bra jobb, men den enskilde har ändå väldigt svårt att få svar påföljande frågor: På vUket sätt räknas mitt bränsletillägg? Begreppet grundhyra har ju funnits ända , ochdärför använder jag det, liksom gjorde. På vilket sätt kan man ilaga ordning få en förändring av själva beräkningsgrunden för sinabränslekostnader? Detta blir mer och mer viktigt, eftersom vi räknarmed 54 procents bränsletillägg ovanpå denna beräkningsgrund. Och enligt vissarykten kommer det att röra sig om kanske mer när de senaste oljeprisstegringarnahar slagit igenom. Det är därför jag menar att man också bör övervägamöjligheten av en lagändring i det här fallet och att undersöka om man där kanföra in självkostnadsprincipen direkt. Därigenom får alltså den nuvarandeorganisationen ett mindre svårbe-vakat område för sina egna initiativ. Jaghåller med statsrådet om att det är bra med decentralisering. HerrCLAESON (vpk): Som jag tidigare sade är en av orsakerna tillmin fråga att de nu gällande bränsleklausulerna inte leder tilltUlfredsstäUande resultat och är orättvisa. Låt mig ta ett exempel för attillustrera det hela. Vi tänker oss att det gäller en lägenhet på 100kvadratmeter i , där den s. k.fastighetsägareföreningsklausulen är helt dominerande bland de oljeeldadeprivata fastigheterna. Grundhyran är per kvadratmeter, dvs. Bränslepåslaget för denna lägenhet var tidigare - 450kronor . Med en grundhyra på per kvadratmeter för sammalägenhet blir det i årsgrundhyra. 18 procents bränslepåslag gör då720 kronor eller . Med tidigare bränslepriser blir det i detta faU enskillnad på . Men med det aktuella påslaget på bUrorättvisorna, fortfarande enhgt samma exempel, alldeles uppenbara. lägenheternamed den lägre respektive den högre grundhyran bhr genom de högrebränslepriserna och genom bränsleklausulens konstruktion inte mmdre än 810kronor . Det har, herr talman, visat sig mycket svårt att fårättelse i de här frågorna i hyresnämnderna. Det är därför som jag har frågatbostadsministern om han, ifall det även i fortsättningen visar sig svårt attfå rätsida på saken, är beredd att medverka till sådana bestämmelser att detskapas rättvisa. Ang. bränsleklausulernas hyreshöjande effekt, m. m. Jag utgår från som självklart att om t. ex.hyresgästernas representanter upplever saken så, att det är brister i dennuvarande lagstiftningen, kommer de att höra av sig tiU bostadsministern. Såhar inte skett ännu, och därför tror jag att de anser att det är förhandlingsvägeneller via dessa två organisationer som vi har skapat hyresnämnden ochhyresrådet som man skall gå för att lösa frågan. Men jag har självfalletinget principiellt emot att, om det visar sig föreligga en brist eller ettbehov, rätta till det genom lagstiftning. Jag har emellertid den respekten förorganisationerna i fråga att jag tror att de som direkt sköter detta arbete harmöjlighet att bedöma saken och gör en framstöt, om de finner det önskvärt ochlämpligt. TUl slut vill jag säga att denna debatt kanske ändå visatatt det här systemet med bränsleklausuler är så pass krångligt och besvärligt,att om man kunde hitta någon förenkling, som gjorde inte bara vår debatt utanäven debatten utanför detta hus begriplig, skulle ett stort steg vara taget. (vpk): Begripligast kan man göra det genom att påallt sätt medverka till att bestämmelserna i olika sammanhang blir sådana atthyresgästerna bara betalar för de verkliga bränslekostnaderna. Det är lätt ochdet är begripligt, tror jag, för alla människor. Jag är glad för det besked sombostadsministern har givit att han, om det inte blir någon ändring, är bereddatt medverka till en bättre ordning. Jag är överens med bostadsministern om atti första hand skall det här vara en angelägenhet för parterna påhyresmarknaden. Men, herr talman, erfarenheten har tyvärr visat att det ärsvårt att få rätsida på saken. Därför har jag ställt frågan, och jag är tacksamför de besked jag fått. i (c): Även jag noterar med tillfredsställelse detbesked som statsrådet gav nu senast, alltså att han principiellt inteär motståndare tUl att ta upp denna fråga lagstiftningsvägen, om det skullebehövas. Det finns klara tecken som tyder på att det kommer att bli nödvändigtatt göra det, och i så fall är det angeläget med ganska snabba åtgärder. Detta är inte ett problem som rör endast ett fåtalmänniskor. Även om det i första hand bara gäller är detändå ett par hundra tusen lägenheter som har klausuler med dessa olika utfall.Och som redan sagts i debatten även om den kanske har varit svårbegriplig 7 protokoll 1974. Ang. tillsättandet av skolpsykologer är dettaett problem som tilltar i takt med ökande bränslekostnader. Därom råder ingettvivel. Bara en kort replik till . Jag ärkanske beredd att gå ett steg längre än , eftersom jag inte ärsäker på att vi i varje läge skall acceptera ens att husägare for över deverkliga bränslekostnaderna på hyresgästen. Det vore önskvärt - och jag troratt det var det som i var ute efter - att vi kunde fåett system där hyresvärden verkligen kände en stimulans att spara påbränslekostnaderna utan att värmeekonomin hotas. En brist med ert system är juatt man kan skyffla över kostnaderna på hyresgästen, även om det inte innebäratt värden eller husägaren vinner någonting. Det är en av bristerna med denuvarande klausulerna, som jag förutsätter att parterna försöker komma tillrätta med. (vpk): Jag är helt överens med bostadsministern pådenna sista punkt. Som ledamot av energirådet följer jag också noga dessafrågor och är medveten om deras betydelse. Även jag tror det kan bli nödvändigtatt utöver ett system med bränslepåslag med exklusivklausuler dvs. där manbara betalar för verkliga bränslekostnader - skapar bestämmelser som animerarfastighetsägarna att medverka tUl att åstadkomma en bättre bränsleekonomi. Hert i (c); Jag vill bekräfta statsrådets teckning avmitt syfte, att åstadkomma en press som gör att värmekostnaderna bringas ner.Och detta blir möjligt i synnerhet då vi får en avtalssituation på helahyresmarknaden; i annat fall kan det uppstå vissa orättvisor. Men i densituationen tycker jag verkligen att det är någonting som vi bör eftersträva. Överläggningenvar härmed slutad. Fru statsrådet erhöUordet för att besvara ' (vpk) i kammarens protokoll för den 1 februariintagna fråga, nr 50, till herr utbUdningsministern, och anförde; Fm har frågat chefen förutbildningsdepartementet, om han har observerat den anmärkningsvärt storadifferensen mellan rekommenderade norm för tillsättandet avskolpsykologer och rådande praxis och om förhållandet ger anledning till någotinitiativ från hans sida. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det påmig att besvara frågan. Dimensioneringen av skolpsykologorganisationen är en angelägenhet.Från statsmakternas sida har några bindande föreskrifter Nr 21 inte givits vad gäller . För gymnasieskolans del gjorde Torsdaeen den gymnasieutredningenvissa bedömningar av behovet. Frågan om elevvårdens framtida organisation torde komma att---------- -_ aktualiserasgenom förslag från utredningen om skolans inre arbete. '' Någotinitiativ är alltså för dagen inte aktuellt. ' (vpk); Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret. De som har slagit larm i denna fråga är länsskolnämnderna.De tar som utgångspunkt läroplan och de intentioner som uttrycksdär. Som en belysning av det stora problemområde som behöver bearbetas nämns iläroplanen bl. a. sådana faktorer som brister i den intellektuella kapacitetenhos eleverna, de livliga lättrörliga eleverna, den materiella miljön,hemmiljön, de blyga och de hämmade eleverna, elever som strävar efter att dratUl sig uppmärksamhet, aggressiva elever, snatteri bland elever, bristandesanningsenlighet, fiisk, skolk, alkohol och tobaksrökning. Listan kan utökasytterligare. Man kommer inte till rätta med dessa problems orsakergenom att ge så knappa resurser att de inte gör det möjligt förskolpsykologerna att fungera som annat än brandkår, dvs. rycka ut när det redanbrinner. Det är praktiskt taget endast genom utredningar om redan akuta problemhos barnen individuellt som skolpsykologerna nödgas arbeta . Ännuviktigare är att resurserna för de preventiva insatserna liksom för aktivbehandling görs så stora att psykologerna kan vidta de åtgärder som behövs. Fördetta skulle det enligt vad anger i sitt yttrande överförslaget tUl psykologutbUdning behövas en skolpsykolog per rektorsområde elleren skolpsykologtjänst på ca I 000 elever. finns i vissa län enskolpsykolog per 5 000-6 000 elever, och i flertalet län en skolpsykolog per 4000 elever. I , som är SÖ;s försöksverksamhet iHaninge kommun, finns en skolpsykolog, en kurator och en fritidspedagog på ettrektorsområde. Dessa personer deltar i skolarbetet och i arbetet medfamiljerna. Försöket har visat att om elevvården fungerar bra inom skolan, såkan andra sociala instanser i samhället avlastas betydligt. Jonsson-Kälvestensundersökning av 222 Stockholmspojkar visade att av dessa var i behovav psykologisk hjälp. Jag är medveten om att detta är en fråga, men detär ändå länsskolnämnderna som har slagit larm i denna sak och de är statligaorgan. Utan att föregripa resultatet av SIA:s arbete får man väl ändåförutsätta att skolpsykologverksamheten även framgent kommer att vara en viktigdel av skolans verksamhet. Det hade inte minst mot den bakgrunden varit avintresse att få en viljeyttring från statsrådets sida i denna fråga. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Om lättnader i de handikappades färdkostnader Jag tycker att den verksamhetskolpsykologerna bedriver är en mycket viktig del av skolanselevvårdsverksamhet. Men får vända sig tUl dem som har ansvaret idenna fråga, nämligen de kommunala skolstyrelserna. Från centralt håll utfärdarvi inte några direktiv för denna verksamhet, som helt och hållet är en kommunalangelägenhet. De normer som angav är hämtade ur ett yttrande som SÖen gång avgav tiU UKÄ. Det är ett önskemål från myndighetens sida snarare än ennorm och rekommendation för kommunerna. Vi litar på kommunerna i dettasammanhang. (vpk): Jag anser att det här är en fråga som decentrala utbildningsmyndigheterna måste ta sitt speciella ansvar för. Det bordefinnas utrymme för statliga stödåtgärder på detta område. Man borde t. ex.skärpa rekommendationerna tiU kommunerna i denna fråga. Överläggningen var härmed slutad. §19 Om lättnader i de handikappades färdkostnader Herr socialministern erhöU ordet för att besvaraherr i (c) framställda interpeUation, nr25, och anförde: i har frågat om jagvill medverka till att befrielse från automobUskatt för personbil som ägs avhöggradigt invalidiserad person utvidgas att omfatta även handikappade personerutöver dem som för sitt förvärvsarbete eller sin utbildning behöver fordonet,t. ex. handikappade husmödrar m. fl. har vidare frågat om jag vill medverka tillatt åtgärder vidtages i syfte att intressera och stimulera de primärkommunersom inte har inrättat att inrätta väl fungerande färdtjänstför handikappade. Beträffande den första frågan om utvidgning av befrielsenfrån automobilskatt vill jag hänvisa till att i motionen 11 tillårets riksdag föreslagit att måtte besluta om en sådan utvidgning avbestämmelserna som frågan gäller. Jag vill därför inte nu föregripa riksdagensbehandling av denna fråga. När det gäller färdtjänsten vill jag understryka att enväl fungerande färdtjänst är av största betydelse för handikappade. Allt flerkommuner har också infört någon form av färdtjänst. hade 317av landets då 464 kommuner, dvs. , inrättat färdtjänst. Efterkommunsammanläggningarna kan man räkna med att ca 80 procentav kommunerna har färdtjänst. Färdtjänsten är av skiftande utformning ochomfattning i de ohka kommunerna, men UtveckUngen har skett och kan förväntasske i snabb takt. Av årets socialhuvudtitel framgår att Kungl. Maj:t medhänsyn till angelägenheten av att samhället på olika sätt stöder den socialaservicen uppdragitåt kommunalekonomiska utredningen att med förtur behandla bl. a. frågan omstatsbidrag till den kommunala färdtjänsten. Resiiltatet av utredningensöverväganden skall redovisas i sådan tid att beslut om de statsbidragsreglersom omfattas av detta utredningsuppdrag och som skall gälla från den 1 januari1975 kan fattas vid riksdag. Som jag redan meddelat i åretssocialhuvudtitel kommer således en proposition i dessa frågor att framläggastill årets riksdag. i (c); Jag ber att få framföra mitt tack till herrsocialministern för svaret på min interpellation. Jag berörde i denna tvåsynnerligen angelägna frågor, som enligt min mening för länge sedan borde halösts. Den första frågan gällde en utvidgning av gäUande kriterier för atthandikappade skall få befrielse från fordonsskatt och bidrag tUl viss mängddrivmedel. Jag avsåg framför aUt de många handikappade husmödrar som i sittdagliga liv har stort behov av bil. Enligt gäUande bestämmelser kan bidrag tillanskaffande av fordon endast fås av den som behöver bil i sitt förvärvsarbeteeller för sin utbildning. Vidare tog jag upp frågan om kommunernas färdtjänst, somfortfarande är synnerligen bristfällig i alltför många kommuner. I ungefär entredjedel av landets kommuner saknas färdtjänst helt, vilket statsrådet påpekari svaret. Båda dessa frågor besvarar socialministern med att hänvisatill dels att den första frågan uppmärksammats i en motion undertecknad av migtUl årets riksdag, dels att färdtjänsten behandlas i statsverkspropositionenoch att proposition i det hänseendet där aviseras. Jag anser inte att dettakunde utgöra något motiv för att jag i interpellationen inte skulle kunnaunderstryka betydelsen av att de här frågorna verkligen löses på ett för de handikappadepositivt sätt. När det gäller bestämmelserna om samhällets hjälp tUl dehandikappade i fråga om fordon avvisar statsrådet min fråga med uttalandet atthan inte vill föregripa riksdagsbehandlingen av den av mig väckta motionen iärendet. Jag beklagar statsrådets svar pä den punkten. Det hade nämligen varitav största vikt - inte minst just för den stora grupp handikappade som inteuppfyller de fastställda kriterierna för att erhålla bidrag att ändå få hörastatsrådets mening i den här frågan. Det kan dröja ganska länge innan minmotion hinner fram till bord, och jag kan försäkra statsrådet att demänniskor som berörs skulle med största intresse motse statsrådets uppfattningnär det gäller fordonsbidragen. För de många rörelsehindrade husmödrarna föratt ta ett exempel kan isoleringen bli än mer kännbar än för dem som ändå harkontakt med arbetslivet och har möjligheter till omskolning och annanutbUdning. Det är också allmänt bekant att de handikappade i genomsnitt leverunder mycket knappa ekonomiska omständigheter, vilket försvårar derasmöjligheter att t. ex. anskaffa bU. Med de kraftigt ökade bensinprisernaförsvåras ytterligare deras möjligheter att utnyttja ett motorfordon. När det gäller den kommunala färdtjänsten hänvisar statsrådettill att den kommunalekonomiska utredningen med förtur skall behandla bl. a.frågan om statsbidrag till den kommunala färdtjänsten. Om lättnader i de handikappades färdkostnader Nr 21 redovisas i sådan tid att beslutom statsbidragsregler som omfattas av Torsdaeenden detta utredningsuppdrag kan fattasvid riksdag. 7 februari1974 vänta under innevarande års riksdag. Jag noterar detta med vill jag kraftigt understryka behovet av attfärdtjänsten ägnas all tänkbar uppmärksamhet även när det gäller dessutformning. Den är på sina håll mycket bristfälligt organiserad, med påföljdatt många handikappade inte upplever färdtjänsten på ett positivt sätt. Mananser inte att den ger de handikappade den service som varit avsedd för attunderlätta deras möjligheter att bryta den isolering de tvingas leva i. Jag betvivlar inte att många kommuner haft ambitioner attgenomföra färdtjänsten på ett tillfredsställande sätt, men för många spelarockså kostnadsfrågan en central roll. Kommunerna kämpar vilket torde varavälbekant med stora och skiftande ekonomiska bekymmer. Emellertid är en välfungerande färdtjänst av den angelägenhetsgraden att jag ser det som enskyldighet för staten att bidra tUl kostnaderna, så att inte hänsyn tillkostnaderna skall hindra kommunerna att ge de handikappade denna värdefullaservice. Min förhoppning, herr talman, är att både statsbidragensstorlek och bestämmelserna om färdtjänsten får en generös utformning. Måletmåste vara att samtliga landets kommuner ges reella möjligheter att anordna enväl fungerande färdtjänst. Överläggningen var härmed slutad. § 20 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj;tsproposition nr 21 tUl försvarsutskottet. § 21 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1599 tiU lagutskottet och nr 1600 tiU justitieutskottet. § 22 Interpellation nr 31 ang. innebörden i vissa fall avriksdagens beslut om allmän tandvårdsförsäkring Ordet lämnades på begäran till HerrRINGABY (m), som yttrade: Vid riksdagsbehandlingen av propositionen1973:45 med förslag om allmän tandvårdsförsäkring framhölls från bl. a. moderathåll det absolut nödvändiga i att en försäkring står neutral i konkurrensförhållandetmellan tandvård i offentlig och privat regi. Propositionens förslag som tog innebar också ettersättningssystem som i huvudsak skulle tillämpas lika av både folktandvårdenoch privata tandläkare. Sedan reformen genomförts har emellertid landstingen pårekommendation av beslutat att avstå från de tvåöversta Med sin beskattningsrätt kan ju landstingen alltidtäcka mellanskillnaden med allmänna medel. Utöver detta har en dellandsting beslutat att debitera lägre priser för tandvårdsarbetet än som angesi tandvårdstaxan. I sådana fall får dock folktandvården enligt medgivande avriksförsäkringsverket återbäring från sjukkassan enligt de högre priser somgäller i tandvårdstaxan, vilket en privattandläkare inte kan få om denne gårunder taxan. Enligt min uppfattning strider detta mot beslutoch innebär illojal konkurrens. Min övertygelse är dock att detta inte varitavsikten utan syftet med här relaterade åtgärder från folktandvårdens sida ärhelt enkelt att slippa debitera högre kostnader till sina patienter eftertandvårdsförsäkringens genomförande än dem som gällde före reformen. Följdenblir dock ett konkurrensförhållande som inte torde ha avsett. Att tandvårdsförsäkringen i vissa fall medförde en mindrehöjning för folktandvårdens vuxna patienter var känt i förväg. Jag citerar ur1970 års utredningsbetänkande om tandvårdsförsäkring, s. 192: "Beträffande nuvarande folktandvårdstaxa visar enjämförelse mellan den föreslagna tandvårdstaxans patientandel och folktandvårdstaxans belopp, uppräknade tUl nivå, att vissa höjningar kommer att ske. De uppgår tiU i genomsnitt uttryckt som ett mot behandlings frekvensen vägt medeltal och med en variation meUan - och + .------ Det är endast en begränsad del av den vuxna befolkningensom har kunnat utnyttja den av huvudmännen subventionerade vården inomfolktandvården. Folktandvårdens vuxentandvård omfattar inte mer än avall vuxentandvård i landet. Som framgått av tabell 13.1 finns det ingalundanågon stark dominans av låginkomsttagare bland dem som anlitar folktandvården. Mot denna bakgrund kan utredningen inte finna det orimligtatt man generellt sett lägger patientavgifterna på en något högre nivå änfolktandvårdstaxan, när rätten till subventionerad tandvård genom försäkringenutsträcks till att omfatta alla vuxna patienter för alla former av tandvård. Idetta sammahang kan f. ö. erinras om att det har varit ett gammalt krav frånhuvudmännens sida att folktandvärdstaxan skuUe höjas i sådan grad attfolktandvården såsom också från början avsetts skulle blisjälvbärande." I samband med reformen blev dessutom folktandvårdensställning mycket kraftigt stärkt och finansiella resurser för dess utbyggnadtillfördes landstingen genom försäkringen. Några sakliga skäl för folktandvårdenatt generellt tillämpa en lägre taxa än privattandläkarna föreligger alltsåinte. I proposition 1973:45, s. 68, säges uttryckligen att det inte ens behövssärskilda subventioner till vissa grupper med svag ekonomi efter reformensgenomförande utöver de subventioner till bl. 17-19-åringar och personer medmedfödda svåra käkfel som föreslagits. Enligt uppgift har ytteriigare en egendomlighet inträffatsedan reformen genomfördes. läns folktandvård, som är starktutbyggd, har meddelat att man nu kan ta in 17-19-åringar iden organiserade vården. 1 anledning av detta har kassan förklarat att dessaungdomsgrupper inte längre skall tillhöra försäkringen eftersom de skall fåkostnadsfri vård vid folktandvården. Nr 21------------- Detta strider uppenbarligen motskrivningen på s. 64 i propositionen Torsdaeen den '' ''' Kungl. Maj:t skall besluta när folktandvårdens i övergångsskedet begränsade vårdansvar skall upphöra och attdetta bör -------------------- gälla hela landet på en gång. Med stöd av det anförda anhåller jag om kammarens tUlståndatt till herr socialministern få rikta följande frågor: 1. attlandstingens tUlämpning av tandvårdstaxan och försäkringskassornas i en delfall tillämpade återbäring avseende tandvård utförd vid folktandvården i alladelar överensstämmer med beslut om allmän tandvårdsförsäkring? 2. att enförsäkringskassa i ett enskilt län skall kunna utestänga länets 1719-åringarfrån tandvårdsförsäkring? Denna anhållan bordlades. § 23 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr 6angående vissa av internationeUa arbetsorganisationens allmänna konferens år1973 vid dess femtioåttonde sammanträde fattade beslut. § 24 Anmäldes och bordlades motionema Nr 1601 av avlämnad i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1974:4 med förslag tUl ny firmalag, m. m. Nr 1602 av i m. fl. Nr 1603 av m. fl. Nr 1605av m. fl. Nr 1606 av m. fl. Nr 1607 av i m. fl. avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:20 med förslag tiU ny lagstiftningom kriminalvård i anstalt m. m. Nr 1608 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:25 angående vissaekonomisk-pohtiska åtgärder § 25 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämUgen av Nr 59 i () till herrindustriministern angående reklamannonseringen för ; Anser statsrådet att den reklamannonsering som 104 genomfört under januari månadfyller rimligt krav på god konsument- Nr 60 () till herr kommunikationsministern angående Nr 21 användningenav stationshus som väntlokaler för busstrafUcanter: Torsdaeen den det vara tUlfredsstäUande att - utan att kontakt q tas med de kommunala myndigheterna befintliga stationshus, i------------- sambandmed att tågen upphör att stanna, stängs och t. o. m. rivs trots att det finnsbehov av väntlokaler för busstrafikanter? Nr 61 () tiU herr kommunikationsministernangående enbroförbindelse meUan och fastlandet: När kommer regeringsbesluten ombroförbindelse meUan på och Kolhättan på fastlandet attförverkligas? § 26 Kammaren åtskildes .