prot · FX09129 · 1974-12-31 00:00:00 — När del gällergruppslorieken återkommer vi lill vår tidigare ståndpunkt att grupperna intebör vara siörre än 10 barn i småbarnsavdelningarna och 15 i syskongrupperna.Socialstyrelsens nya rekommendationer innebär visseriigen någon minskning iförhällande lill vad som gällt lidigare, men vi vidhåller våra krav. Denöverinskrivning vi kan länka oss är, som vi har sagl i reservaiionen 4, avseddatt gälla under en övergångstid. Det vill jag understryka. Slutligenfinner vi del nödvändigt all får ta ställning lill förskolansmålsättning. Den är ju vagt och allmänt utformad. pågår en mycketintensiv försöksverksamhet med förskoleverksamhet på olika häll i landel. 1 eltsärskilt yttrande framhåller vi all vi anser del angeläget att sedanerfarenheter vunnits av förskolereformen får la ställning lill en merpreciserad målsättning. Inte minsl bör man därvid uppmärksamma frågan omrelalionerna mellan förskolan och lågstadium. Jag yrkar bifall lill reservationerna1, 2, 3 och 4 samt på övriga punkter lill ulskotlels hemslällan. Fröken har i sitt anförande påpekal del förtydligande somsocialutskottet gjorde förra årel vid behandlingen av proposilionen om denallmänna förskolan. Jag tror all del var av myckel stort värde atlsocialutskottet gjorde del förtydligandet, men fortfarande finns del på mängahåll i vårt land en djup osäkerhet om möjligheten lill alternativförskoleverksamhet för barn i kommunerna. Bidragandetill den missuppfattningen är kanske all socialutskottet här upprepar vadutskottet sade : att alternativa förskolor är ägnade alt motverka ell avhuvudsyftena med den allmänna förskolan, nämligen all förhindra en uppdelningav barnen efter t. ex. föräldrarnas livsåskådning. Logiken är inte alldeleskristallklar. Utskottet erinrar också om en annan del av förra årets uttalande:atl kommunernas skyldighet inte medför någon begränsning, vare sig då detgäller den tidsmässiga förläggningen eller i annat avseende, i fråga omförsamlingarnas räll att inom ramen för den kompelens somförsamtingsslyrelselagen ger ordna krislen verksamhet bland barn iförskoleåldern. Detär inte så illa som många tror. Ingen kan tvinga ett barn att gå ikommunal förskola. Ingen kan hindra atl egentligen vem som helst startarverksamhet som vänder sig till barn i förskoleåldernsom helsl kanskicka dit sina barn. Kanskehar missförstånden byggl just pä motsättningen mellan inställningen att ett avhuvudsyftena med den allmänna förskotan skulle vara all förhindra en uppdelningav barnen och den möjlighet som lagen ger - vilkel framgår inte minsl avsocialutskottets belänkande - lill alternativ verksamhet. Egentligen är detbeklämmande att ell av huvudsyftena med den allmänna förskolan skall vara altförhindra, all föräldrar med en livsåskådning som präglar hela deras liv ochtillvaro får låta sina barn utvecklas inom verksamhet som är präglad av dennaderas livsåskådning. Många upplever detta som ett intrång i deras personligaliv och som ett åsiktsförtryck, som de inte lycker hör hemma i ett frill land.Men bakom den formuleringen om ett av huvudsyftena med den allmänna förskolanligger antagligen en aningslös övertygelse all alla barn blir bäst i sammaskola: enhetsbarnet i enhetsförskolan. Päområde efter område lycks man frän regeringens häll tro alt man genomlikriktning skall kunna undanröja de inre skillnader som finns och alllidkommer alt finnas mellan olika människor. Och när del gällerlivsåskådningsfrågor kan man inte likrikta. Då kan man förtrycka. Därför är delglädjande att utskolisbelänkandet har fått den utformning det nu har. betänkande är fogat ett särskill yttrande, som gäller målsättningenför förskolan; på den punklen avstår utskoitsmajoriieien frän all begära ennärmare precisering. De borgerliga ledamöterna betonar här, som frökenAndersson redogjorde för, vikten av att får besluta om vilka delmålsom skall uppnås i förskolan inom ramen för främjandet av en allsidigpersonligheisutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling. Det ärviktiga saker som vi här rör oss med. Det gäller slällningslagande lill denmyckel varierande försöksverksamhet som bedrivs på olika håll i vårt land. Delgäller erfarenheter av syskongrupper och erfarenheter av grupper med homogenålderssammansättning på barnen. Del gäller erfarenheter av inlegrerad hellids-och dellidsförskola respektive bara deltidsförskola. Det gäller inte minsl-vilkel också påpekas - resultatet av verksamheien i glesbygder och den därförekommande starka samverkan mellan lågstadieskolan och förskolan. Del äräven inlressanl och blir nödvändigl för all fä vela vilka möjligheter man harhaft all nå de yngre barn som enligt förskolelagen på grund av särskilda behovär berälligade lill plals i den allmänna förskolan. Del gäller barnensspråkulveckling; del gäller deras motoriska träning och intellektuellautveckling, och det gäller nya erfarenheter som man kan göra belräffandesamarbetet mellan förskolan och barnens föräldrar. Menförskolan får naturiigtvis inte i första hand bli en tillsynsform. Därför är ocksåreservaiionen 1 mycket betydelsefull. Den alternativa förskoleverksamheten ärvärdefull ur många olika synpunkier. Den kommer aldrig all utgöra annat än ettkomplement lill den allmänna förskolan, men det förringar inte dess betydelse. Vadgäller då reservationen? Den gäller inte rällen lill alternativa förskolorutan kommunernas möjligheler att inräkna verksamheten vid sådana förskolor iden allmänna förskolan. Egentligen borde detta vara en självklar rätt. Med deytteriigi knappa ekonomiska omständigheter som många eller kanske alla kommuneri dag lever under är del rimligl atl kommunen, om det i den finns en alternativförskola - del må vara en krislen förskota eller en som drivs av ideellorganisalion med annan inriklning - i sin förskoleverksamhet får räkna in detantal barn som går i den förskolan. Om man bortser från dennamöjlighet, måsle risk uppstå för att platser i den kommunala förskolan kommerall slå lomma. I praktiken utbjuder man väl då platserna till femäringar i slällel.För den händelse all anlalel sexåringar som vill gå i förskolan sedan ökar, kanman då komma i en silualion, där barn vilka som femäringar redan går iförskolan måsle avvisas. Givelvishar de borgeriiga ulskollsledamöler som slår bakom reservationen 1 begärt att,som fröken redogjort för, statsbidrags-bestämmelserna skallutsträckas att också gälla dessa förskolor. Huvudansvaret för fördelningenskall naturligtvis dock fortfarande ligga på kommunerna. Bara några ord om reservaiionen 4 om gruppsloriek i daghem. Vi har fränmoderata samlingspartiet gång på gång hävdat värdel av all barn i förskolaneller i skolan i övrigl inie får arbela i alliför siora grupper.Barnslugeulredningen föreslog syskongrupper om 20 barn men ingen överinskrivning.Man räknade där med att sex-sju av barnen skulle ingå i korliidsverksamhel. Nuär anlagligen irols alll flerialel av förskolorna rena dellidsförskolor. Detföreslås i reservaiionen 4 att man skall minska gruppernas storlek men tillåtaen överinskrivning. I praktiken innebär della en skillnad på två barn igrupperna. De två barnen kanske i praktiken inte spelar så oerhört stor rollnär det gäller gruppens verksamhet men kan ha en utomordentligt slor betydelseför kommunens ekonomiska förutsättningar att klara av en minskning avgruppslorieken. moderaia ledamöterna inte har bilräll denna reservation beror på atlbarnstugeulredningen efler sitt noggranna arbete har kommit fram till allförslaget om 20 barn ulan överinskrivning är tillräckligt men också pä altdella anlal är ett maximianlal. Det är ingeniing som förhindrar all kommunerna, om detrots kosinaden har möjlighet all arbeta med mindre grupper, också fårmöjlighet alt göra della. Men de kommunala kostnaderna är sådana atl vipå värt håll bedömer direkta regler som ökar utgifterna för deltidsförskolaninte vara önskvärda. Inte minsl kan ett sådani förslag innebära minskademöjligheler när del gäller all vidga heliidsförskolans verksamhel. Dessutommåsle kommunernas koslnader i della fall ses mol andra kostnadskrävande förslagsom kommer all drabba kommunerna, inte minst genom en förändring av t. ex.grundskolans organisalion. Jag skall be all få yrka bifall lillreservaiionen 1. Hen (): För ett är sedan fållade beslui om allmän förskola. Del varell vikligl beslui. Som en stor socialdemokratisk tidning uttryckte sakenkommer därmed internalionelll sell inie i kapp, men väl närmare länderdär förskola finns även för yngre barn än sexåringar. Del belänkande som vi nubehandlar föranleds av ell anlal motioner, som syftar lill justeringar i förraärels beslut. Till övervägande del gäller det förslag om all gå snabbare frammed ulbyggnaden av förskolan. Enliglförra ärels beslui skall kommunerna nu göra upp förskoleplaner. Del är bra, behövs också en övergripande målsäiining för ulvecklingen i hela landel,som slräcker sig vidare än del som redan är beslulat, dvs. all alla sexåringarskall få plals i förskolan fr. o. m. näsla höst. Därför föreslär vi ireservationen 3, som är undertecknad av , vänsterpartietkommunisternas och en av ledamöter i ulskottel, att skall fäförslag om och anta en bindande utbyggnadsplan som lägger fast målen förulbyggnaden. Under 1970-lalel bör obligatorisk förskola för sexåringar ochallmän förskola för femäringar förverkligas. Minst 50 proceni av behovet avheltidsförskoleverksamhd för barn till förvärvsarbetande och studerandeföräldrar bör läckas. För all del skall bli möjligt behövs också ell nyttstatsbidragssystem, något som har begärt och som vienligl beslut borde ha fält förslag om från regeringen för ett ärsedan. Delär, som fröken nämnde, oroande svar som har givits av kommunerna päden enkät som gjort om planerna. Jag ber all få påminna om denreservation som vi avgav från i samband med atl i vårasantog statsbudgeten. Vi krävde där all ett nytt och förbättrat slöd lillförskoleverksamheten skall la hänsyn lill kostnadsökningarna, all del skallges speciellt slöd till kommuner som har särskill stort behov avförskoleplaiser och au alla deliidsplaiser för femäringar och fyraäringar skallfå bidrag. Likaså föreslog vi all bidrag skall Ulgå för medhjälpare idellidsförskolan. Del är inie rimligl, som del är på många håll, all enförskollärare ensam har ansvar för ivå grupper om vardera 20 barn, en påförmiddagen och en . Ocksåi hellidsförskolan - daghemmen alltså - är personalen ofta mycket hårtanslrängd. Här behövs det mindre grupper. Enligt socialstyrelsensrekommendation skall , som har nämnis här, en småbarnsavdelning omfatta högst12 barn och en syskongrupp högst 20 barn. Del innebär, i förhållande lill vadsom är vanligt , en ökning av storleken för syskongrupperna. Ireservationen 4, som stöds av , och vänsterpartietkommunislerna, föreslär vi atl gruppslortekarna skall vara högst 10 försmåbarnsavdelning och högst 15 för syskongrupp, med möjlighet under enövergångslid lill 20 procents överinskrivning. Del är beklagligt atl vi intehar fåll slöd av vare sig socialdemokraterna eller moderalerna i utskottet förden här satsningen på en bällre kvalitet. FruSundberg ville förvandla värt förslag lill automatisk överinskrivning, men delär sanneriigen inte avsikten, ulan möjligheten skall finnas i undanlagsfallunder en övergångstid. Även om del bara skulle skilja pä två barn trorjag attfru kan få många som arbetar i daghem atl intyga, alt skillnadenmellan 18 och 20 barn är ganska väsentlig. Dessulom undrar jag om hon inte harmissuppfattat situationen titel, om hon tror all del här gällerdellidsförskolan. De här gruppstorlekarna avser daghemsverksamheien. Moderaternalalar ofta om all man skall salsa på kvalitet i skolan. Då är del välkonsekvenl all göra det också i förskolan. Vi anser all man inte kan accepleraså stora grupper som 20 barn, och därför vidhåller vi vårt krav. Närdel gäller utbyggnaden av förskola för barn vill vi gå snabbarefram. Därför föreslår vi att alla platser skall fä statsbidrag, och dessutomvill vi skärpa lagen - vilkel fröken också nämnde - när del gällerbarn som av olika skäl behöver särskilt slöd för sin utveckling. Jag yrkarbifall lill reservationen 2, som innebär atl man stryker de tänjbara orden »sälångt möjligt» i den paragraf som reglerar förskoleplatser för barn medsärskilda behov. Vivill alltså på olika säll salsa mer på förskolan. Vi vill bygga ut densnabbare, öka statsbidragen, lägga fast planeringen på och höjakvaliteten genom all minska storleken på grupperna. Jagber atl också få säga några ord om reservationen 1 angående de enskildaförskolorna. Den frågan väckte stor deball . Delvis trorjag somfru , att den debatten orsakades av några olyckliga formuleringar ipropositionen, som vi nu kan bortse ifrån efter de klarlägganden som ulskottelgjorde . bör frågan kunna avgöras i en lugnare atmosfär.Skillnaderna i ståndpunkt har överdrivits. Om man granskar majoritetens ochreservaniernas ståndpunkter i del här akluella utskottsbetänkandet, finner manatl vi är överens om följande fem viktiga saker: Kommunen har ansvar för den allmänna förskolan. Alla föräldrar skall ha rätt lill en plals ikommunal förskola för sina sexåringar. De enskilda förskolorna skall få arbela parallelltmed de kommunala. Kommunerna får ge slöd till de enskildaförskolorna. Statsbidrag kan inte ulgå direkl lill enskildaförskolor. Denkvarslående skillnaden är au reservanlerna vill au en kommun skall kunna räknain plalser i enskild förskola i sin förskoleplan, och därmed i underlaget förstatsbidrag lill kommunen, om denna enskilda förskola uppfyller de krav somslälls på kommunala förskolor och står under samma tillsyn. Del som varii vägledandeför folkparlieis ställningslagande är följande: De enskildaförskolorna upplevs som värdefulla av många föräldrar. B. Deenskilda förskolorna kan lämna vikliga bidrag lill den peda gogiska ulvecklingen pä förskolestadiel. C. Delgäller all la till vara alla resurser i elt brislläge och ell upp byggnadsskede, för atl sä snabbt som möjligt ge så många barn som möjligt lillgång till den slimulans som förskolan innebär. D. Deenskilda förskolorna skall uppfylla de krav som vi ställer på kommunala förskolor vad gäller pedagogisk standard, personaltäthet, lo kaler osv. De skall utformas sä att barn frän alla grupper kan känna sig hemmastadda där. E. Viulgår från all kommunen, när en enskild förskolas plalser skall räknas in i planen, iräffar ell avial med den enskilda förskolans hu vudman, varvid man också reglerar frågan om kommunalt slöd till för skolan. Denhär motsättningen har alltså enligl min mening försiorals, och hela siluaiionenhar överdramatiserats i debatten på ömse häll. Bland anhängare av enskildaförskolor beskriver man ibland den kommunala förskolan på ell sätt som intestämmer med verklighelen. Man talar om likriktning och försöker ge intryck avalt föräldrarna upplever det som ett tvång att sätta sina barn i kommunalförskola. Så är det inte. Den kommunala förskolan har föräldrarnas förtroende -del är min erfarenhei. Den krilik som ibland framförs går i regel ul pä auulbyggnaden har varii för långsam, inte på all den har varii för snabb. Jagblev en aning förfärad när jag lyssnade lill , för jag tycker atlhon gav ullryck ål sådana här överdrivna uppfattningar. Hon talade om atl delfinns de som anser all enhelsbarnen bör gä i enheis-förskolan osv. Jag ulgårfrån all della var personliga synpunkier, ochjag iror inie alldel är många föräldrar med barn i förskola som känner igen denbeskrivningen. Åandra sidan finns del också molslåndare till de enskilda förskolorna, somframmanar bilden av en utveckling som inte slammer med verklighelen. Man lalarom ell parallellskolesystem, där barnen tidigt skall delas upp i kategorierefter föräldrarnas livsåskådning och gå lill hårt konfessionellt - ellereventuellt lill och med politiskt - styrda förskolor för indoktrinering enliglden ena eller andra idériktningen. En sådan utveckling vore olycklig. Den harheller ingei slöd i reservaiionen 1. Tvärtom talas del där om behovet av all -under i första hand ell upp- byggnadsskede - la tillvara alla tillgängliga resurser. Skulle det visa sig tendenser lill en olyckligutveckling får man naturligtvis se lill alt dessa tendenser motverkas på elllämpligt sätt. Men del är knappasl realistiska farhågor, för vad del handlar omi dagens verklighd är ju t. ex. Moniessoriförskolorna. Vi har en sådan i minhemkommun som får kommunall slöd, och ingen har kommii på all delta skulleinnebära någon fara för det uppväxande släktet. Delkan också gälla förskolor som följer Waldorfpedagogiken, som bl. a. tillämpas iKristofferskolan här i . Sådana förskolor finns del alltså i Slockholmsaml i . Grupper av föräldrar gör ansträngningar för atl starta liknandeförskolor i Göleborg, och kanske på andra håll. Waldorfpedagogikenhar uppmärksammats därför att den särskilt försöker tillvarata barnensindividualitet och skaparkraft. Det är sådana erfarenheter man hoppas kunna dranytta av också i den kommunala förskolan. Sådanahär förskolor vänder sig inte lill någon särskild grupp av föräldrar, isynnerhet inte lill några höginkomsttagare, ulan föräldrarna gör stora insatserför all skaffa pengar till verksamheien genom basarer och liknande. Vadvi vill åsladkomma är alliså en rimlig generosiiet mot enskilda förskolor frånstatens och kommunernas sida. Det skulle bl. a. göra det lättare också förföräldrar som inte har höga inkomster all utnyttja dessa förskolor. Med delta ber jag all få yrka bifall lill reservationerna 1, 2, 3 och 4och i övrigl bifall lill utskottets hemslällan. FruSUNDBERG (m) kort genmäle: Jag vill bara beklaga atl alltid blir förfärad när hanlyssnar till mig. Jag skall försöka göra honom mindre förfärad genom atl instämmai vad han sade, all del blir en kvalitetsökning om man minskar antalet barn ivarje grupp. Men jag hänvisar i övrigl till vad själv sade om denkvantitativa ulbyggnaden av förskolan. För kommunen måsle alllid densiluaiionen uppkomma, all om man håller en någol större gruppstorlek har man,med lanke på lärar-anskaffning och lärarlöner, möjlighet all låta fler barn gåi den allmänna förskolan, vare sig del gäller heltids- eller dellidsförskola.Och del är den kvalitdsavvägningen som de moderata ledamöterna har gjort. Jag vill än en gång stryka under vad jag sade, att20 barn är ett maxi-milak, på samma säll som säger all den20-procenliga överinskrivningen är så atl säga en övergångssiluation, något somman tillfälligt tillåter. Det ligger naturiigtvis i vår önskan all kunna sänkamaximiiakel . () kortgenmäle: Del som gjorde mig förskräckt var inte synpunkier pågruppstorlekarna, ulan det var hennes beskrivning av tan- kegångarna bakom denallmänna förskolan, när hon bl. a. lalade om en-helsbarn i enhetsförskola. Jagvill bara markera all den beskrivningen inte stämmer med den syn folkpartiethar på den allmänna förskolan. Jagnoterar också att det inte flnns något undertag för en sådan beskrivning i denreservation som moderata samlingspartiets representanter har avgivit iutskottet. Men namn står ju inte under den reservaiionen. Närdel gäller gruppstorlekarna framhöll jag bara att man från moderat håll brukarvilja satsa på kvalitet, och det är en fråga om kvalitet om storteken pähellidsgrupperna - alltså daghemmen - är 20 eller 15. Även om del ges enmöjlighet atl gå upp lill 18 är det i alla fall en kvalitetsskillnad sommoderalerna alltså inte är villiga alt satsa på. Jagbeklagar det och jag tycker inte all den som inte vill vara med om della harräll att framställa sig som den som värnar om kvalitet i fråga om förskolan.Här accepterar ni en sämre kvalitet. Del är ni i er fulla räll att göra - jagbara pekar på vad saken gäller. FruSUNDBERG (m) kort genmäle: Jag skall be alt senareläsa mill anförande i snabbprolokollet, eftersom det där klart framgår att jagredogjorde för de missuppfattningar som finns när det gäller möjligheten tillalternativa förskolor. Det skulle förvåna mig om inte har kommit ikontakt med de mänga föräldrar som i panik inför den kommunala förskolan menaratt della är elt led i strävandena atl låta enhetsbarn gå i en enhetsförskola.Men jag har sagt - och det slår jag för - alt värdet av den allmänna förskolanhar beaktats av samtliga ledamöler från moderata samlingspartiet, inte minstnär del gäller barnstugeutredningens arbeie. 1 vad gäller barnanlalel igrupperna anser vi i moderaia samlingsparliei all den siffra som folkpartietsätter upp inte alltid är den korrekta och absolut bästa. Vi vågar faktiskt haden uppfattningen alt 15 barn i en grupp utan övertnskrivning skulle vara ännubättre. är del en omöjlighet. () kortgenmäle: Eftersom det har förekommit så mycket osaklig propaganda mot denallmänna förskolan fick jag det intrycket - ochjag kanske inte var ensam om det- alt här försökie vädja till sädana stämningar. Men om jag fårtolka senaste inlägg så att moderata samlingspartiet tar avståndfrän varje beskrivning av den allmänna förskolan i termer som "enhetsbarni enhetsförskola", att moderata samlingspartiet, eller i varje fall fruSundberg själv, tar avstånd från den typen av karaktäristik av den allmännaförskolan, så har ju delta meningsutbyte ändå fyllt en funktion. Jaghoppas all detta är en riktig tolkning och att inte i ett kommandeinlägg utvecklar sig i någon annan riktning, utan alt vi kan vara ense om attdet är en osaklig beskrivning av den allmänna 5 protokoll 1974. Förskolan m. m. Nr 129 förskotan,när man använder sådana fraser som "enhetsbarn i enhets- Onsdaeen den förskola" och liknande. Det är inte så i verkligheten. Ivarje fall har ' '"' träffat någon i det politiska arbelel,som strävar efter att utveckla den allmänna förskolan lill någonling som stämmer med denbeskriv ningen. Om delta är rätt uppfattat, kanske vi kan lämna den frågan. Sedan må jag säga, attjag tycker är en aning inkonsekvenl. Om hon anser att 15 barn utan överinskrivning är bättre än 15 barn med överinskrivning, skall hon väl inte stödja förslaget om 20 barn. Dä måste hon väl i varje fall anse att vår linje ligger närmare hennes uppfattning än utskotlsmajoritelens. Herr försie vicelalmannen anmälde alt anhållit atl lill protokollet få antecknatalt hon inte ägde räll lill yllerligare replik. (vpk): Det är betydelsefullt för barns utveckling emotionellt, socialt ochinlellekluetit atl de på ett tidigt stadium bereds möjlighet till stimulerandesysselsättning och social kontakt och samvaro med andra barn och vuxna ulövervad som i regel erbjuds inom den lilla primärfamiljen. a. att barn från skilda miljöer ulvecklingsmässigt kan få ell meralikartat utgångsläge när den egentliga skolan börjar, och förskoleverksamhetenutgör på det sättet ett viktigt led i demokratisferirigsprocessen. Dellaförutsätter i sin lur att denna verksamhet slår öppen för alla och inteuteslutande eller till övervägande del för vissa kategorier. Sä är som bekanlinte fallet . Del alltför låga platsantalel har lett lill olika slag avpriorileringsregler. Delta innebär en diskriminering och en segregering somstår hell i strid med den demokratiska målsättningen att alla skall beredasutvecklingsmöjligheter på lika villkor. Samhällelsslöd till familjerna i form av barntillsyn, barnomsorg, håller på att byggasut. Men utbyggnaden är klart otillräcklig och sker i alltför långsam takt. Denormer för barnomsorgsuibyggnad - om det nu alls finns några sådana - somtillämpas i kommunerna ligger långt från det verkliga behovet. Det har redovisatssiffror på en förvärvsiniensitel bland kvinnor med barn i åldern 0-6 är pä upplill 70 proceni för vissa förortskommuner i . En realistisksiffra på förvärvsin-tensileten för kvinnor med barn i aktuell förskoleåldertorde vara i tätorter. Enligt Byggforskningen finns det i Sverige1,2 barn i åldrarna per förvärvsarbetande moder. En enkel summeringvisar att av det totala barnantalet skulle vara i akut behov avdaghemsplats. Denkvinnliga förvärvsintensiteten fortsätter att öka över hela landel.Målsättningen måsle vara atl tillgodose heta utbyggnadsbehovet när det gällerförskolor. ärkommunerna hell suveräna när det gäller ulbygg- nadsgrad ochutbyggnadstakt av barnomsorg.