prot · FX0967 · 1974-12-31 00:00:00 — Vi skall naturligtvis inte invagga oss i föreställningenatt den lagstiftning som vi fattade beslut om och vars giltighet vi nuskall förlänga med kommer att tUl gardera ossmot sådana våldsdåd. Men lagen bör ge oss ett visst skydd mot sådana Med detta, hemställan. herr talman, ber jag att få yrka bifaU tiU utskottets () kort genmäle: i sade att jag i fjolskulle ha sagt att vi skulle hissa flaggan på halv stång. Det låter konstigt jag brukar inte uttrycka mig på det sättet. Men hissa då upp den igen, för jagtycker nog att det svenska rättssamhället har rätt att ha flaggan i topp. Mendet hade - just därför - hedrat den svenska om man hade tagit avståndfrån den typ av lagstiftning som vi nu diskuterar. talar i svepande ordalag omskrämselpropaganda. Varför inte i stället svara på mina två frågor: Är vi enseom att det är bättre att tio skyldiga går lösa än att man dömer en endaoskyldig? Då kan man inte införa en sådan här lagstiftning, för här kan en heltoförvitlig person bli utsatt för ingrepp i form av telefonavlyssning ochbrevkontroU. Det är de frågorna som jag viU ha svar på. Accepterar utskottetatt en helt oförvitlig person blir utsatt för sådant? Man behöver inte haminsta misstanke mot denne enskilde person om att han har något brottsligt itankarna, utan det räcker att man kan misstänka att han tillhör en organisationsom man misstänker har brottsliga avsikter. Men i all lagstiftning mäste man setill den enskilda människan. Det räcker att en enda människa blir eller kan blioskyldigt dömd med stöd av en viss lag därför att lagens utformning direktinbjuder tiU det då skall man inte ha den. Så fungerar rättsmaskineriet i etträttssamhälle. Det var därför jag sade att vi kunde hissa flaggan helt, men dåförutsätter jag också att och utskottet är eniga med mig pådessa punkter. i (c) kort genmäle; rättsuppfattning är samstämmig med vad somaccepteras av hela justitieutskottet, och jag tycker också att tillämpningenav lagen visar att regeringen, polismyndigheterna och andra statliga myndigheterhar handlat därefter. Man har inte valt ut de här personerna av en slump. Manhar inte tagit risken att någon skulle komma med i registret om man inte harhaft någon grundad anledning till misstanke. I det fallet bör vi vara helteniga. Sedan sade faktiskt detta om flagganpå halv stång. Det har jag läst i protokollet. Det främsta skälet tiU att jag har begärtordet är att jag ville passa på att lämna ett par kompletterande upplysningar. När propositionen offentliggjordes fanns fortfarande inteett enda beslut om utvisning eller om vidtagande av andra åtgärder enligtterroristlagen. Det fanns däremot ett antal ärenden anhängiga, närmare bestämtnio stycken. har vi klarat av sex av dessa nya ärenden, och det kankanske vara skäl att säga någonting om utgången. Till attbörja med kan jag nämna att ett av de ursprungliga ärendena den 25 aprU 1974 . Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. Nr 67 föll bort. Åtta ärenden gäUdekroater, som misstänktes tiUhöra den Torsdaeenden fascistiska organisationen ,ett gällde en jordansk medborgare som 25 anril1974 misstänktes tiUhöra en palestinskterroristorganisation. -------------------- Ärendetbeträffande den jordanske medborgaren föU bort, därför att portsattgiltighet av polisen vid närmare utredning konstaterade att det inte fannstiUräckligt den s. K. terrorist- gjjjj,j misstanke om sådan anknytning till vederbörandeorganisation för lagen, m. m. skulle kunna tillämpaterroristlagen. I tre av de sex fall som vi klarat ut har vi formellt fattatbeslut om utvisning - men utvisning kan inte verkstäUas därför att vederbörandeär politiska flyktingar. Det lär inte finnas något annat land än Jugoslaviensom skulle vilja ta emot dem, och de åtnjuter inte trygghet mot politiskförföljelse om vi skulle skicka dem dit. Därför får de stanna. Vi har i ställetmed stöd av terroristlagen bestämt oss för att dessa personer skall stå underövervakning med vissa föreskrifter beträffande arbetsplats, bostad ochanmälningsskyldighet hos polisen. Det bör nämnas att beslutet inte innebärnågon nyhet för dessa tre kroater. De var tidigare ställda under precis sammatyp av övervakning med stöd av 34 § utlänningslagen, som fanns långt innanterroristlagen var påtänkt. De tre andra ärendena föranledde inga som helst åtgärder,och dessa människor har inte med terroristlagen att göra. Nettoresultatet blir: tre beslut om övervakning enligtterroristlagen som ersätter tidigare beslut om övervakning enligt 34 §utlänningslagen. Två ärenden är fortfarande anhängiga. I samtliga fall hittillsrör det sig om fascistiska kroater. Skall jag sedan när jag ändå har ordet göra någon litenkommentar i kanten till den debatt jag lyssnat på, så kan den bli kort,eftersom de argument vi hört i stort sett är en upprepning. Jag måste emellertidsäga att vad sade var ett mycket svagt och pliktskyldigt eko avhans och patetiska attacker . Så mycket bättre de patetiska tonfaUen för i och för sig inte sakdebatten så värst mycketframåt. De huvudsakliga argument som och även i årriktats mot terroristlagen har varit två eller tre. Det har sagts att den härlagen är obehövlig, eftersom andra bestämmelser i vår rättsordning är helttillräckliga för att förebygga våldsdåd. Och det har sagts att den här lagen ärovärdig vårt samhälle; det är en undantagslag som ett demokratiskt samhälleinte bör håUa sig med. Låt mig då få säga att om vi har som gemensam utgångspunktatt vi måste försöka håUa de internationella terroristorganisationerna och detinternationella våldet borta från våra gränser, är det tydligt att det i ochför sig finns möjligheter också enligt annan lag att vidta en delskyddsåtgärder. Dessa möjligheter är emellertid icke tillfredsställande delsdärför att de är för svaga - helt effektiv kan ingen lagstiftning bli -, delsdärför att de är alldeles för oklara i konturerna. Redaninnan terroristlagen kom tiU hade vi i ett begränsat antal fall tillämpat34 § utlänningslagen, som ger regeringen möjlighet att utvisa en person, ställa honom under uppsikt eller utfärda frihetsinskränkande föreskrifterså snart regeringen bedömer att det är i statens intresse att 48 vidta sådana åtgärder. Får jag då fråga dem som säger att rättssäkerheten är i faramed terroristlagen, om de anser att vi behöver klarare lagbestämmelser ellerstriktare regler för att skydda rättssäkerheten. Tycker ni att 34 §utlänningslagen är föredömlig i det hänseendet? Är det bättre att ha en lag somger fullständig frihet för regeringen att besluta om utvisning av vem somhelst, om regeringen finner att det är i statens intresse, än att anta enspeciallag som siktar på det speciella hot mot säkerheten somterroristorganisationerna utgör och som begränsar verkningsfältet tUl människorsom har med dessa terroristorganisationer att göra? För min del tvekar jag inteom svaret. 34 § utlänningslagen har stått kvar länge i lagboken, och längelevde den ett ganska dött liv. Men när den internationella terrorismen blommadeupp, då var vi tvungna att vidta en del åtgärder. Polisen måste ägna skärptuppmärksamhet åt detta, och bl. a. måste övervakningen vid flygplatsernaskärpas. Polisen måste få förstärkta resurser, och det är nödvändigt attanvända de lagliga medel som stod till buds för att skydda oss. Vi fann att detvar nödvändigt att fatta ett och annat beslut med stöd av den utomordentligtdiffusa och otillfredsställande 34 § utlänningslagen, icke om utvisning, försådan kunde icke verkställas, utan om stäUande under uppsikt enligt dennaparagraf. Jag säger för min del att det var en klart otUlfredsstäUandesituation. då man finner att en bestämmelse, som är såkautschukbetonad som denna och som bara talar om statens intresse, måsteutnyttjas av säkerhetsskäl, är det att se överlagstiftningen och försöka finna ett mer preciserat instrument som begränsarsig bara till de faU som man verkligen är ute efter. När vi nu har fått terroristlagen fattas inte mer någrabeslut enligt 34 § utlänningslagen. Det finns ingen människa som är stäUd underuppsikt med stöd av den paragrafen, och regeringen har inte för avsikt atttillämpa den paragrafen i fortsättningen heller. Vi får klara oss medterroristlagen, som i all sin ofuUkomUghet dock skapar klarare förutsättningarän utlänningslagen har gjort och som innebär betydligt bättregarantier för rättssäkerheten än utlänningslagen gjorde på den punkten. Jag kanske skall säga ytterligare något om det som haranförts om obehövligheten av terroristlagen. Det har sagts att de tvångsmedelsom man kan behöva använda för att spana ändå finns i . Detfinns bestämmelser om husrannsakan, brevkontroll, häktning, anhållande osv. I de faU då man har att göra med ett redan begånget brott är debestämmelserna relativt lätta att hantera. När man får tag på en person som ärskäligen misstänkt för att vara involverad i det brottet kan man, beroende påhur allvarUgt brott det är fråga om, koppla på den ena eller den andratvångsåtgärden för att t. ex. skaffa fram bevisning -husrannsakan, brevkontrolleller vad det kan vara. Men när det gäller brott som ännu inte har begåtts, somär på förberedelsestadiet och som man inte kan lokalisera man misstänker attnågot är å färde, att någon grupp planerar en flygplanskapning, kidnappning avutländsk diplomat eller något sådant - hur förhåller det sig då? Ja, det ärfortfarande möjligt att det i en skärpt situation kan bli en väldig frestelseför åklagare, poliser och domstolar att utnyttia de gamla bestämmelserna och deri 25 aprO 1974 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. 4 protokoll 1974. Nr 67 säga att "här måste vi ta tUlbrevkontroll, telefonavlyssning och annat Torsdaeen den därför att så viktiga säkerhetsintressen står på spel". 25 aoril1974 utvecklingen gå i den riktningen istället för att införa en speciallag hade ---------- 7-------- vi ingen riktig kontroll över vad som skedde, och dåkunde rättssäkerhe- or sa gi ig e av verkligen komma i fara. har terroristlagen skapatförutsättningar- den s k terrorist- Endast de personer och de ärsannerligen inte många, tre stycken o ' somär stäUda under terroristlagen kan bli föremål för tvångsåtgärder, och beträffandede tvångsåtgärderna finns en hel rad olika kontroller ochrättssäkerhetsgarantier. Det har sagts att den här lagen som väl inger oss aUaobehag därför att det är otrevligt att ha att göra med sådana fenomen somInternationeUt våld - är speciellt odemokratisk och har karaktären av enundantagslag. Vi hoppas att det internationella våldets utbredning viaterroristorganisationer är en extraordinär situation. Det extraordinära liggerannars huvudsakligen i att lagens gUtighetstid är begränsad till . I såmåtto är det en undantagslag. Varje gång som det eventuellt blir aktuellt attförlänga lagen måste alltså ett nytt beslut fattas i , såsom vi i dagskall göra. Om jag ser tiU saken och inte tiU det emotionella ordetundantagslag tycker jag att i den omständigheten att lagen är tidsbegränsadligger en av de bästa garantierna för både demokratisk insyn, offentlig debattoch rättssäkerhet som man över huvud taget kan skapa. Det är i själva verket enutomordentligt nyttig press på poliser, åklagare, domstolar och ' regering närde skall tillämpa terroristlagen, att de på förhand vet att aUt de gör enligtdenna lag skall redovisas i en proposition till och bli föremål fördebatt där. Pressen, allmänheten och politikerna har alla möjligheter attdebattera, att kritisera. Bättre garantier går knappast att finna. för ett mycket utförligt resonemang där hansäger att en sådan här lagstiftning är oacceptabel därför att den innefattarett offer av vanliga rättssäkerhetsgarantier och en diskriminering avutlänningar. Han säger vidare att man kan vidta åtgärder mot en person utan attha någon konkret misstanke mot honom; man misstänker inte honom för någonting,utan man misstänker den organisation han tillhör. Men, förlåt , den där tanken måste bygga påföreställningen att åtgärder enligt utlänningslagen - och terroristlagen är enspeciallag på utlänningslagstiftningens område - är att jämföra med straff, medpåföljd för brott. Denna tanke mäste vidare utgå från föreställningen att detegentligen finns något slags rätt för varje människa pä vårt jordklot att kommatUl och slå sig ned eller vistas här. 1 den mån vi inte tUlåter detta,så skall det speciella skäl till, skäl som egentligen skaU tillämpas lika föralla, oberoende av nationalitet. Men sanningen är ju den att det inte finns ett land ivärlden som inte håUer sig med en utlänningslagstiftning, och en sådan lagstiftning tiUämpas enligt naturens lag bara på utlänningar. Sanningen är den att det inte finns ett land i världen vad jag vet - som inte har den grundläggande principen för sin utlänningslagstiftning, att det är landet självt som avgör om det vill eller icke vill ta emot utlänningar. Man 50 awisar människor som kommer tUl ettland, t. ex. därför att de inte har den 25 aprO 1974 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. pengar medsig och kan försöria sig, inte har tiUstånd att arbeta eller Nr 67 liknande. Deär inte misstänkta för någonting det föreligger ingen misstanke om brott eUernågonting förgripligt över huvud taget. Det är inte märkligare att man kanawisa en person, som kommer tUl vårt land, därför att han tUlhör enterroristorganisation som vi för död och pina inte viU ha inom våra gränser,detta för att skydda både utlänningar och svenskar i vårt eget land. Utskottets talesman fann det Utet anmärkningsvärt att dettagit så att hantera de ärenden enligt terroristlagen som närpropositionen framlades fortfarande inte var avgjorda men varav sex nu äravgjorda. Jag kan hålla med om att det har tagit . Det har tagit långtid därför att vi i rättssäkerhetens intresse har späckat dennaterroristlagstiftning med alla tänkbara byråkratiska rättssäkerhetsgarantier,om förhör som skall håUas, om instanser och myndigheter som skall höras och omremisser som skall ske. Detta tar sin givna tid. Trots detta är det mycketsvårt att i dessa ärenden få fram utredningar som man känner sig nöjd med. Detär en mycket otrevlig materia att hantera. De ärenden som kommit tUl regeringenhar och jag tittat på mycket noga. Vi har vänt papperen framoch tillbaka och försökt få ett grepp om fallen. Men trots alla remisser ochtrots alla som tidigare hörts i ärendena har vi funnit att det varit nödvändigtatt komplettera utredningarna. Då har vi kallat tUl oss rikspolischefen,säkerhetspolisens chef samt åklagare och representanter för domstolar som varitinvolverade, och vi har kompletterat den redan förut rätt ambitiösautredningen. Först därefter har beslut kunnat fattas. Rättssäkerheten har ett pris, bl.a. i form av tidsutdräkt, och tidsutdräkten har vi i detta sammanhang kunnatta, eftersom vi ändå hade nödtorftig kontroU över de fall som möjligen kundebedömas som överhängande allvarliga ur rättssäkerhetssynpunkt; det rörde sig ompersoner som redan var stäUda under kontroll enligt 34 § utlänningslagen. HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: Statsrådet viftar med sedvanlig bravurbort de faror som lurar i en lag av den här typen. Han använder sig avargumentet att han finner det underligt att vi åberopar utlänningslagens 34 §också därför att det är en dålig lag. Det vill jag hålla med om, det är ingenbra lag, men den kräver i alla faU någon form av individuell bevisning. När det sedan gäller den redogörelse som statsrådet kan man tycka att det är något märkligt att i tre av fallenövervakningen inte var någon nyhet därför att de redan stod under övervakningmed stöd av 34 § utlänningslagen. Det visar ju att det fanns rätt storamöjligheter redan tidigare. Men med terroristlagen är möjligheterna mycket storaäven om de inte har utnyttjats. Det vi ser ovanför ytan är egentligen toppen avett - det kan man inte komma ifrån. Statsrådet säger att vi åberopar argument fråntidigare debatter. Det är klart att vi gör det. Två plus två är fyra även om endel sades också . Lagen är densamma som när den antogs. Att den inte haranvänts i särskUt stor omfattning eller på ett uppseendeväckande sätt förändrarinte vår principiella ståndpunkt. Kvar står att lagen går ifrån Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. dengällande principen och det är det viktiga i sammanhanget - om denindividuella ansvarigheten. Den riktar sig enbart mot utländska medborgare,dess definitioner på presumtiva terrorister är vaga och den kan utnyttjas utanklar bevisning - det kan man inte heller komma ifrån. Det finns föUaktligen ettstort utrymme för misstag, som man har gjort och kommer att göra ifortsättningen. Oskyldiga människor kan drabbas på mycket svaga grunder. Det finns flera andra saker i sammanhanget som ärbetänkliga. När lagförslaget upprättades ette det bl. a. att registren skulleåstadkommas inte bara med hjälp av utan också genom upplysningar som mankunde skaffa i samarbete med andra länders polismyndigheter. Nog pekar väldetta mot rätt otäcka perspektiv. Skulle man få upplysningar från israeliskthåU om exempelvis araber torde tiUförlitUgheten inte vara särskUt stor. Det ärbara en detaU i det hela som det finns anledning att fundera över. Jag tror inte alls att man skall bagatellisera den härlagen. En av förklaringarna - kanske den främsta tUl att lagen inte haranvänts fullt ut är den starka opinion som utvecklades när lagförslaget presenteradesi fjol och som är levande. Men möjligheterna att utnyttia lagenkvarstår, och det är detta som är det farliga. () kort genmäle: Statsrådet är missbelåten medutlänningslagens utformning och det håUer vi med om. Därför var det synd attutskottet inte gick med på vårt motionskrav att se över utlänningslagen. Detfinns nämligen behov av det. Statsrådet sade också att rättssäkerheten har ett pris.Javisst, men i det här fallet har man betalat ett alltför högt pris. Jag troratt statsrådet missar poängen i vår kritik. Vad vi har slagit ner på och görytterligare en gång är att statsrådet godtar "guUt byassociation" som en rättsprincip. Vi anser tvärtom att det är ettfrämmande element i ett rättsväsen som det svenska. Utan att man kan rikta denminsta misstanke mot en enskild person kan man betrakta honom som en brottslingoch vidta åtgärder som man normalt bara ,gör när man har starka misstankar ombrottslig verksamhet husrannsakan, telefonavlyssning osv. Det är det som ärdet avgörande, . Det är därför vi inte accepterarlagen. Vi accepterar att man på alla sätt skall försöka komma åt dennafruktansvärda brottslighet, men man får inte göra det genom att upphäva derättstraditioner som är oundgängligen nödvändiga i ett rättssamhälle. "Guilt by association' går inte in i ett sådant system. Bara ett par saker. Det måste hos både herrLövenborg och föreligga en grundläggande missuppfattning när detalar om den diskriminering som terroristlagen innebär och i nästa andetag ickehar något att invända mot 34 § utlänningslagen. Det sker i så fall precis likastor diskriminering i den ena lagen som i den andra. När herrSjöholm talar om "guilt by association" och säger att det är enförkastlig princip som terroristlagen bygger på är att replikera att denna 34 §utlänningslagen, som tiU min förvåning inte har begärt upphävd,tUlåter åtgärder på grund av "guUt" utan någon som helst"association" åt något håll alls. Enligt terroristlagen måste detändå finnas en förbindelselänk mellan den som blir utsatt för åtgärden och enterroristorganisation som är utpekad av regeringen. Jag kan inte komma ifrån att effekten av terroristlagenhar varit dubbel. Dels har den skapat klarare förutsättningar för polisens ochmyndigheternas agerande i dessa svåra frågor och på det viset bidragit tUleffektivitet, vilket var nödvändigt, dels har den skapat klarare förutsättningarur rättssäkerhetssynpunkt, vUket också var önskvärt och nödvändigt. Jag kanförsäkra att terroristlagen har gett oss möjligheter till en insyn och kontrolli dessa ärenden som är större och långt ambitiösare än vi hade tillfälle tillunder den tid då bara 34 § utlänningslagen fanns att tillgå. Därför är det envinst att vi i stäUet för att använda den paragrafen, vUket inte kommer att skei fortsättningen, kan stödja oss enbart på terroristlagen så länge den tyvärrbehövs. Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m m. (vpk) kort genmäle: Statsrådet drar sannerligen ettvackert skimmer över sin produkt terroristlagen. Den innebär ingendiskriminering, den hotar på intet sätt rättssäkerheten, utan den ökar allasvår trygghet, säger han. Vi har sagt tidigare att vi är emot terroristdåd. Men viär också emot en lag som innebär en klar diskriminering, nämligen när man kanråka illa ut om man hamnar under beteckningen "presumtiv terrorist"och lagen är så generöst skriven att någon bevisning inte krävs. Nog tycker jagatt det lätt kan föras in under rubriken diskriminering. Man kan förlänga debatten med att granska rättssäkerheteni en del andra länder - det har antytts här men det handlar inte om detta. Avförslaget framgår dock och där viU jag knyta an att man har sökt anpassaden svenska lagen tiU de rätt tvivelaktiga skärpningar som har gjorts i en delandra länder, exempelvis . Att man också har försökt anpassa lagen tiUpåtryckningar från inhemskt reaktionärt håU är ganska klart. Den garanti som kanutfärda är att man skall lita på regeringen. Jag kan möjligen vara generös ochsäga att även om man är kritisk mot den nuvarande regeringen så måste man ändåmed betydligt större misstro betrakta en eventuell borgerlig regering med enmoderat justitieminister. Och innebär terroristlagen väsentligt ökade möjlighetertill missbruk, övergrepp mot människor - den kan användas mot vänsterkrafternai vårt land. HerrLIDGARD (m); Jag har begärt ordet inte för att lägga mig isakdebatten men för att beklaga och litet reagera mot att språkutvecklingen ivårt land nu avancerat därhän att det t. o, m. i riksdag kan förekommasådana uttryck som "och hans mördarhand" eller uttrycket"israeliska mordänglar" tiUsammans med påståendet att mord den 25 aprU 1974 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen, m. m. äger rum istaten regi. I detta anförande instämde herrarSchött (m), i (m). Hovhammar (m), (), iVrångebäck (m) och i (), (), samt herrar () och i (c). (vpk) kort genmäle: Efter denna kollektiva demonstration avsolidaritet med och den israeUska aggressiva regeringen vill jag erinraom att när det gäller hör båda de fall jag nämnde hemma under beteckningenklar terrorism. utövar terrorism och begår mord när det gäller bådemänniskor i MeUanöstern och människor i närheten av vårt eget land; jag har härbara använt exemplet . När det gäller den politik som den amerikanskaimperialismen bedriver gentemot folken i finns heller ingenanledning för mig att ta tillbaka vad jag sagt. Jag vill också instämma i det uttalande somherr gjorde från talarstolen. Så viU jag tiU säga att i en demokrati ärdet på det sättet att gäUande lagstiftning respekteras och måste respekteras avden som är justitieminister, alldeles oavsett om han tillhör moderatasamlingspartiet, socialdemokratiska partiet eller något annat demokratisktparti. Jag begärde emellertid ordet för att kommenterahandläggningstiden för de här aktuella ärendena. Jag trodde att statsrådetLidbom möjligen skulle reagera för att utskottet skrivit samma sak som statsrådetsjälv konstaterar i propositionen, nämligen att handläggningsordningen harvarit omständlig. Utskottet menar att man bör försöka åstadkomma en snabbareprocedur, och vi hoppas att Kungl. Maj:t ägnar denna fråga fortsattuppmärksamhet. I fråga om de aktuella ärendena tycker jag för min del atthandläggningstiderna har varit uppseendeväckande långa. De största väntetidernaförekommer egentligen i departementet. kom ärendena in tilldepartementet och först remitterades de tUlrikspolisstyrelsen för yttrande. Sedan lämnades svar därifrån tUldepartementet, och så låg ärendena ytterligare innan deremitterades till invandrarverket, som svarade relativt snabbt. Svaret vardepartementet till hända . Därefter har ärendena legat idepartementet innan beslut fattades i konselj.