prot · FX0956 · 1974-12-31 00:00:00 — Tillsammans med några kamrater har jag väckt en motion, nr713, angående utbetalning av de allmänna barnbidragen, och jag vUlmed några ord kommentera utskottets motivering till avstyrkandet av motionen.Utskottet åberopar en utredning, som har i uppdrag att göra en tekniskgenomgång av den framtida utformningen och administrationen avbostadstilläggen, och anser att resultatet av den översynen först måsteavvaktas. I dagens läge har jag svårt att förstå kopplingen mellanbostadstilläggen och barnbidragen, som ju vår motion avser. Det är riktigt att familjepolitiska kommittén på sin tidföreslog en samordning av utbetalningen av barnbidragen och bl. a. de statligaoch statskommunala bostadstilläggen, men då inte enbart av besparingsskäl somutskottet nu vill göra gällande. syftade tiU enförbättrad ekonomisk situation för de sämst ställda barnfamiUerna genom ensammanslagning av de båda bidragsformer som jag här nämnt och endifferentiering av detta famiUestöd efter inkomst. Som de flesta av oss vet,blev beslutet sedermera att man skulle skiUa på dessa två typer av bidragavseende barnfamiljerna. Barnbidragen skulle alUjämt utgå med samma beloppoavsett inkomst, medan bostadstilläggen, såväl de statliga som destatskommunala, skulle utbetalas för sig och differentieras. Vi vet ju ocksåatt diskussionen har gällt till vem dessa bostadstillägg skulle eller skallutbetalas tiU husvärden eller barnfamiUerna vUket också kan ha bidragittill att familjestödet fick denna uppdelning. Utskottet konstaterar mycket riktigt beträffandebostadstilläggen att dessa utbetalas . är det ju så att även andratyper av bidrag, t. ex. pensioner, utbetalas . Jag kan just nu baraerinra mig barnbidragen som exempel på bidrag som alltjämt utges kvartalsvis som jag förmodar därför att man en gång började så. Vi motionärer anser liksom familjepolitiska kommitténgjorde att barnbidragen Uka väl som bostadstUläggen bör få ingå ibarnfamiljernas månatliga budget, pä samma sätt som övriga inkomster man haratt räkna med. Det skulle möjliggöra en jämnare ekonomisk planering. Barnbidragen har höjts , och för närvarandeutgör de för varie barn I eller . Jag haranledning förmoda att det blir ytterligare höjningar även framgent. För enfamiU med t. ex. tre eller fyra barn skulle det, som jag har sagt, gesmöjlighet tUl en god ekonomisk planering om barnbidragssumman i den 4 aprU 1974 Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer likhet medde statliga och statskommunala bostadstiUäggen, som i kronor inte behöverutgöra en större andel, fick läggas in i den månatliga budgeten. Det framstårsom självklart att det för barnfamiUerna måste vara lättare att planera för enjämn konsumtion om barnbidragen utbetalas i stället förkvartalsvis, som sker. Omläggningen borde vara naturlig. Men jag kan, herrtalman, inte se utskottets sammankoppUng av de bidrag jag nämnt som naturligmed tanke på den behandling som frågan har fått sedermera. Jag kan därför inteförstå hur denna fråga skall kunna lösas av den s. k. bostadstUläggs-gruppen.Eftersom utskottet säger att utredningens förslag snart föreligger, kan jaggivetvis vänta och se, varefter "den i motionen upptagna frågan ånyoaktualiseras" för att citera utskottet. Jag väntaralltså och har för dagen inget yrkande. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottetshemställan i betänkandet nr 5 punkten 4 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 9 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer M o m. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. M o m. anförde: Propositioner ställs förstutskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 9 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Hälso- och sjukvård, m. m. Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservationen nr 5 av anförda motiveringen,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. M o m. Utskottets hemställan bifölls. M o m. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 10 mom. 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Carlshamre begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Hälso- och sjukvård, m. m. Överläggningen rörande punkten 12 får omfatta ävenpunkterna 1329 samt socialutskottels betänkande nr 8. Yrkanden får framställasbeträffande samtliga nu nämnda punkter i socialutskottets betänkande nr 5.Yrkanden beträffande socialutskottets betänkande nr 8 får framställas förstsedan detta betänkande föredragits. I det föUande redovisas endast de punkter, vid vilka underöverlägg- Nr 56 ningen framställts särskilda yrkanden. Pi/nfctew79 (Bidrag tiU ) Maj:t hade under punkten F 5 (s. 97) föreslagitriksdagen att lo-och sjuktill Bidrag tUl S:t Lukasstittelsen för budgetåret1974/75 anvisa ett anslag ''"' " '"' av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1974:1014 av m. fl. (fp) vari hemställts att rikdagen tUlBidrag till för /75 anvisade ett iförhåUande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt anslag av att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1974:1014 till Bidrag tUl /75 anvisade ett anslag av . 7. beträffande medelsanvisningen av () somansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1974:1014 till Bidrag tUl /75 anvisade ett anslag av . Punkten 20 (AUmän hälsokontroll) Maj:t hade under punkten F 6 (s. 98 och 99)föreslagit att tiU Allmän hälsokontroll för /75 anvisaett förslagsanslag av I . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:211 avherrar i (c) och i (c) samt 1974:290 av m. fl. (c) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om skapandet av sådana rutiner inomden allmänna dispensär- och skärmbildsundersökningen att invandrare tillförsäkradessådan undersökning efter invandringen. 1. att riksdagentUl Allmän hälsokontroll för /75 anvisade ett förslagsanslag av1 , 2. att riksdagenbeträffande handikappuppspårande verksamhet skuUe avslå motionen 1974:211, 3. att riksdagenbeträffande skärmbUdsundersökning av invandrare skulle avslå motionen 1974:290. 8. beträffande skärmbildsundersökning av invandrare av herrar " 4 protokoll 1974. Nr 56 i och i samt fröken Torsdagenden och (samtliga c) som ansett att utskottet under 4 aprU1974 hemställa, ------------- -_---- att i anledning av motionen 1974:290 gavKungl. Halso-och sjuk- ij j reservanterna anfört. vård, m. m. Punkten 22 (Hälsovårdsupplysning) Maj:t hade under punkten F8 (s. 101 103) föreslagitriksdagen att till Hälsovårdsupplysning för /75 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:82 avherr i m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tskulle anhålla om förslag tiU lagstiftning om upplysningsplikt om tobakensskadeverkningar, 1974:110 av i Agnas(m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredningoch förslag till lagstiftning i syfte att förbjuda rökning i restauranger,offentliga samlingslokaler och skolor, på sjukhus och i flygplan, 1974:213 av m. fl. (fp)vari, såvitt här var i fråga, hemställts att undersocialdepartementet för /75 anvisade till utökad upplysning omeffekten av berusningsmedel utöver Kungl. Maj:ts förslag underF 8 Hälsovårdsupplysning, 1974:698 av m. fl. (c)vari, såvitt här var i fråga, hemställts att vid sin behandUng avpropositionen nr I bil. 7 beslutade att under punkten F 8 Hälsovårdsupplysningför /75 anvisa ett i förhållande tiU Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt anslag av , 1974:712 av m. fl. (fp) vari hemstäUts a) att riksdagenunder F 8 Hälsovårdsupplysning (bilaga 7 till prop. 1974:1) skulle anslå tUl anslag tiU NTS och tiU upplysning om tobakens skadeverkningarsamt att anslaget under F 8 justerades uppåt i erforderlig omfattning för attbereda utrymme härför, b) att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde att förslag tUl program för åtgärder mottobaksskadorna, grundat på tobaksutredningens förslag, framlades , 1974:1335 av iKristianstad m. fl. (c) vari, såvitt här var i fråga, hemstäUts att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde att förslag om förbud mot alla former av reklam förtobak möjligt framlades samt 1974:1338 av m.fl.(fp) vari hemställts att 50 beslutade a) att hos Kungl. Maj:t anhålla om åtgärder för kraftigt ökad informationsverksamhetsärskilt i de yngre åldrarna. b) att hos Kungl. Maj:t anhålla attsocialstyrelsen gavs i uppdrag att Torsdaeen den utreda förutsättningarnaför uppställande av maximigränser för i tobaks- 4 anril 1974 röken ingående giftiga ämnen samt i övrigt i enlighet med vad som ----------- vård,m. 1. att riksdagenbeträffande tobaksfrågan i anledning av motionen 1974:82, motionen 1974:110,motionen 1974:712, motionen 1974:1335, såvitt här var i fråga, och motionen1974:1338 gav Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört om ett program föråtgärder mot tobaksrökning, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1974:213 ochmotionen 1974:698, både motionerna i motsvarande del, samt motionen 1974:712,i den mån motionen inte besvarats genom vad utskottet under 1 hemställt, tUlHälsovårdsupplysning för /75 anvisade ett reservationsanslag av5 . 9. beträffande medelsanvisningen (i vad avsågupplysningsverksamhet om alkohol, narkotika, sömnmedel, lugnande medel m. )av herrar i (c), () och i (c), fröken () samt () som ansett att utskottetunder 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1974:213 och motionen 1974:698, båda motionerna i motsvarandedel, samt med avslag på motionen 1974:712, i den mån motionen inte besvaratsgenom vad under 1 hemställts, till Hälsovårdsupplysning för /75anvisade ett reservationsanslag av . Punkten 28 (Viss krigssjukvårdsutbildning m, m.) Kungl, Maj:t hade under punkten H8 (s, 148-150) föreslagit att tiU Viss krigssjukvårdsutbildning m, m, för budgetåret 1974/75anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1974:1008 av m. fl. (c, m, fp) vari hemstäUts attriksdagen under socialhuvudtiteln, punkten H 8, Viss krigssjukvårdsutbildningm. m. tUl specialkurser för läkare och sjuksköterskor i bistånds- och katastroftjänstanvisade ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med 200 000 kronorförhöjt anslag. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1974:1008 till Viss krigssjukvårdsutbildning m. m. för budget /75 anvisade ett förslagsanslag av . Hälso- Och sjukvård, m. m. 10. beträffande medelsanvisningen (i vad avsågspecialkurser för hälso- och sjukvårdspersonal inom bistånds- ochkatastrofutbUdningen för värnpliktiga m. av herrar i (c), () och i (c) samt fröken ()och () som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1974:1008 till Viss krigssjukvårdsutbildning m. m. /75 anvisade ett förslagsanslag av . i (c): Jag skall i detta avsnitt endast kommenteraen reservation vid socialutskottets betänkande nr 5, nämligen reservationen 9under mbriken F 8. De övriga reservationerna kommer herrKarlehagen att ta upp tiU behandling. Upplysning och information om alkohol och narkotika är avsådant intresse att man väl allmänt inser att stora insatser måste göras. Omsocialstyrelsen skaU kunna genomföra den informationsdrive som man har tänksig, räcker inte de av departementschefen föreslagna medlen. Vi har därför ireservationen 9 yrkat att beloppet skaU höjas med 1 miUon, så att vi kan fåtill stånd en ökad upplysning på detta område. Med dessa ord ber jag att få yrka bifall tillreservationen 9. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I socialutskottets betänkande nr 5 har vifrån moderata samlingspartiets sida ingen reservation under punkterna 1229,som vi nu behandlar. Jag vill därför yrka bifaU till utskottets hemställan påalla dessa punkter. Jag viU utöver detta bara helt kort kommentera ett parpunkter. Det gläder mig att utskottet har kunnat enas om att räknaupp anslaget till med för att skall få de i motionen 695 begärda pengarna. Det är en liten summaom man ser tiU de sammanlagda utgifter som vi har att behandla, men jag troratt det är mycket väl använda pengar. Vidare är jag glad över den rätt starka skrivning somutskottet har enats om under punkten 22 med anledning av en rad motioner omtobaksbruket. I skrivningen begärs att Kungl. Maj:t utan dröjsmål skall geriksdagen tiUfäUe att ta ställning till ett program för att få till stånd enminskning av tobakskonsumtionen. Det är en bra beställning. Utskottets betänkande nr 8 debatteras också i det härsammanhanget. Där har vi i reservationen 1 tillstyrkt motionen 439 av herrNygren m. fl., som viU ha en utredning om hälsocentmmanläggningar särskilt ommöjligheten att förlägga en sådan till Vindelområdet. Den här frågan väcktesväl första gången 1970 när fröken och iUmeå stod som första namn på motioner i ärendet. borgerliga ledamöter tUlstyrkte motionen. Nr 56 medansocialdemokraterna i utskottet reserverade sig för avslag och fick Torsdaeen den riksdagsmajoriteten att bifalla reservationen och alltså avslå motionen. När fråganväcktes på nytt föranledde den en omfattande ----- remissbehandling.Slutet blev att då fattade ett beslut om att lo- och sjukfråganskulle utredas. Utredningen anförtroddes åt kommittén för ra, m. m. planeringav turistanläggningar och frUuftsområden m. m. I sitt nu avgivna betänkande harkommittén sagt att man inte kunnat ta upp denna fråga därför att kommittén intehaft den sammansättningen att sjukvårdsfrågor kunnat behandlas inom densamma. Kommitténuttalar emellertid att det torde vara en angelägen fråga att utreda. Utskottets majoritet avstyrker nu ånyo utredningskravet,som utskottet och stäUde sig bakom . Jag kan inte finna attutskottsmajoritetens ställningstagande är konsekvent eller att det är riktigtvare sig med utgångspunkt i praktiska eller sakliga ståndpunkter. Behovet avsådana här anläggningar kommer säkert att öka vartefter, och behovet avarbetstillfällen i Vindelådalen är dokumenterat. Möjligheten att förlägga enhälsocentmmanläggning dit bör utredas, enligt reservanternas mening, och detfinns ingen anledning att vänta. Jag kommer att yrka bifall tiUreservationen 1 i betänkandet nr 8. I reservationen 3 i samma betänkande begär vi ett programför den fortsatta utbyggnaden på hälso- och sjukvårdens område. Vi menar attmed en central ramplanering skuUe ett bättre utnyttjande av vårdresursernakomma tUl stånd. Det är en gammal bekant fråga, som vi har talat om tidigare,och jag kommer att yrka bifall också till reservationen 3. Även reservationen 6 behandlar en fråga som varit uppetidigare , och den gäller önskemålet om en utredning av verkningarna avenhetstaxereformen. Vi vUl ha utrett vilka verkningar enhetstaxereformen harfått och vad som kan göras för att motverka eventuella negativa verkningar bl.a. när det gäller väntetider och vårdkontinuitet. har man med visstfog kunnat säga att enhetstaxereformen inte hunnit verka så länge att det gickatt dra bestämda slutsatser om konsekvenserna. Men har den här reformenvarit i kraft så länge att det argumentet är gUtigt. Trots det villutskottsmajoriteten inte att de eventuella negativa effekterna avenhetstaxereformen skall undersökas och utvärderas. Jag beklagar detta, och jagkommer att yrka bifall tiU reservationen 6 vid betänkandet nr 8. Vi har fått många vittnesbördom hur den svenska vårdapparaten fungerar. Det är starkt personliga vittnesbördfrån människor som har sett vårdapparaten nerifrån, inte som vårdare eller somadministratörer, utan som själva har upplevt vårdsituationen i sin egenskap avpatient eller vårdtagare. Jag tänker t. ex. på bok , på "Brev tUl en medpatient" och på ArneLindgrens . Som en röd träd i den här debatten och i de här personligainläggen går anklagelsen att vården har blivit alltför teknisk, att patienterna betraktas som objekt, produkter eller enheter, att de saknar kontakt med 53 den 4 aprU 1974 Hälso- och sjukvård, m. m. vårdpersonalenoch att deras psykiska situation i vården lämnas åsido. Jag har i en motion tiU årets riksdag, liksom i en motiontiU förra årets riksdag, försökt att utgå från den här bilden av sjukvården urpatientens synvinkel. Man finner då att sjukvården för den enskilde medför enkolossal tidsåtgång. Han får vänta på behandling under lång och oviss väntan ihemmet. Också vid sjukhusbesöken blir väntan ofta lång och psykiskt pressande.Han kan inte ge, och får inte heller, en tUlräcklig och en tillräckligtbegriplig information om sitt eget hälsoläge. Tiderna för kontakt och samtalmed vårdpersonalen är för knappa, och man tar liten eller ingen hänsyn tiUpatientens psykiska situation. Det finns naturligtvis stora variationer härvidlag. Vissamänniskor har en sådan balans och en sådan psykisk styrka att de inte känner avde här problemen. Andra människor har svårare att uttrycka sig, svårare attförstå, och de känner sig därför ofta mera utlämnade och känner oftare ångestinför sjukdomssituationen. Dessa senare människor tror jag sammanfaller med demsom man brukar kalla "de politiskt fattiga". Jag vill säga, herr talman, att det mot den bakgrunden varmed stor tillfredsställelse som jag lyssnade till socialministerns deklarationi hans inledande anförande , där han talade om ett utredningsarbetesom skulle skapa mera av mänskliga kontakter inom sjukvården, som skulle kunnaskapa mera av läkarkontinuitet, och om jag hörde rätt sade han att han räknademed att av sjukvårdsbehovet skulle kunna tillgodoses i patientenshemmiljö. Låt mig säga att jag tycker det är en sympatiskmålsättning. Det är samma målsättning som jag har haft i mina motioner år 1973och . Däremot tror jag att detta belyser diskrepansen mellanteori och verklighet på det här området. Vi har som politiker från olikapartier en målsättning att skapa ett mänskligare vårdsamhälle, men de mångapersonliga vittnesbörd som vi har fått om hur vården faktiskt fungerar talarett annat språk. Slutsatsen kan inte bli mer än en: vi måste arbeta vidare pådetta område och som politiker ta vårt ansvar. Eller, för att citera hennes erfarenheter: "Det är sådant som man inte kan glömma." Vipolitiker får inte glömma hur vårdsituationen upplevs av enskilda människor! Det finns, som jag ser det, tre centrala bakgrundsfaktorernär man skaU bedöma sjukvårdspolitiken i . Den första är utslagningseffekterna på arbetsmarknaden. Dei praktiken ständigt hårdnande kraven på effektivitet och produktivitet iarbetslivet tenderar att slå ut människor som är relativt sett sämre utrustade.Många av dem som av dessa skäl stötts bort från arbetsmarknaden får mötavårdsamhäUet i olika former. Det kan gälla den stressade arbetstagarens behovav psykisk vård, den friställdes eller den drogberoendes behov av vård. Densjälvklara slutsatsen är att ett mänskligare arbetsliv där färre människorstöts ut också skulle leda till ett mindre vårdbehov. Den andra utgångspunkten är självfallet det stigandeantalet åldringar och det därmed stigande vårdbehovet. Här har man sedan längevarit ense om att prioritera åldringsvården. Det har gällt både den statligasjuk- och hälsovårdspolitikenoch insatser på det kommunala och det landstings- Nr 56 I min egen liberalt styrda hemkommunGöteborg Torsdaeen den har vigjort betydande sådana satsningar. Men det stigande antalet 4 anrii 1974 åldringarbetyder ändå att man inte har kommit i kapp de problem som------------ fJfs Hälso- och sjuk- Den tredje utgångspunkten för attbedöma vårdpolitiken är en ra, m. m. problematik som jag vid flera tiUfäUen hartagit upp här i , nämligen de långa väntetiderna i olikavårdinrättningar. Får jag bara påminna om att uppgickden genomsnittliga väntetiden inom öppenvården till ungefär en månad. Dennaväntetid ökade , och 1971 hade den genomsnittligaväntetiden inom öppenvården ökat . Är 1972 var den genomsnittligt72 dagar. Det här är aUtså en mycket drastisk ökning av väntetiden inom denöppna sjukvården, och den står också i motsatsställning till den bUd som iflera omgångar har tecknats av de ansvariga, att man hade anledning räkna medatt väntetiderna skulle sjunka framöver. Vi känner också väl till att det är rätt stora variationermellan olika delar av sjukvården på detta område. Ögonklinikerna ochgynekologin är två exempel på specialiteter där väntetiderna är mycket långa.Dessutom förstärks effekten av de långa väntetiderna genom att man i många fallkräver remiss också inom öppenvården. Detta är ett försök att relativt kortfattatteckna en bild av sjukvårdssituationen av . Det finns inslag i den härbUden som kontrasterar mot den litet glättade bUd som de ansvariga på sjukvårdsområdetstundtals försöker frammana. Vi skall ha klart för oss att trots de betydandesatsningar som särskilt har gjorts inom sjuk- och hälsovårdenså medför de bestående bristerna stora sociala, ekonomiska och mänskligaproblem. Mycket kan ytterligare göras, särskilt för att säkerställa respektenför människovärde och för den personliga integriteten på vårdsidan. Mot denna bakgrund är det självklart att ocksårikspolitikerna måste ta sin del av ansvaret. Vi kan inte skjuta ifrån ossdessa frågor genom en hänvisning till sjukvårdshuvudmännen. I socialutskottets betänkande nr 8, där dessa problem iförsta hand diskuteras, redovisas det planeringsarbete som pågår på sjukvårdsområdet.Många olika organ - , , SPRI arbetar medlångtidsplaner och program för hela eller delar av sjukvården. Den viktigastedelen av detta programarbete är sannolikt det förslag till principprogram,kallat Hälso- och sjukvård inför 80-talet, som lades fram avsocialstyrelsen.