prot · FX0954 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:t istatsverkspropositionen bilaga 4 begärt för 402 nya polistiänster i den lokalapolisorganisationen (yrkande 2 delvis). A. alt beträffande ersättningen tillövervakarna inom kriminalvården skulle avslå motionen 1974:275 samt motionen 1974:384 i denna del (yrkande A), B. att beträffande antalet övervakningsuppdragper över vakare skulle avslå motionen 1974:384 i denna del (yrkande B), C. att beträffande socialmedicinsk verksamhetvid Före ningen Skyddsvärnet i skulle avslå motionen 1974:635 i denna del, D. att beträffande förstärkning av den kurativaverksam heten m. m. inom kriminalvården skuUe avslå motionen 1974:641 (yrkande 2 delvis) i denna del, E. att beträffande inrättandet av ettfrigångshem i gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning av motionen 1974:381, F. att beträffande medelsberäkningen med bifalltill Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1974:635 och 1974:641 (yrkande 2 delvis) i denna del till Frivården för /75 anvisade ett förslagsanslag av 63 81 O . den 3 aprU 1974 Anslag till kriminalvården :. Punkten 5(FrivUlig kontaktverksamhet m. Maj:t hade under punkten F 7 (s. 107) föreslagitriksdagen att tiU FrivUlig kontaktverksamhet m. m. för /75anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1974:379 av m. fl. (m) vari hemställts att tiUFriviUig kontaktverksamhet m. m. för /75 anvisade ettreservationsanslag av , varav till Röda korset. att med bifall tUl Kungl.Maj :ts förslag och med avslag på motionen 1974:379 till Frivilligkontaktverksamhet m. m. för /75 anvisade ett reservationsanslagav . Reservation hade avgivits av () och fruLindquist (m) som ansett att utskottet bort hemställa, A. att beträffande medelsberäkningen med bifalltill Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1974:379 i denna del till FrivUlig kontaktverksamhet m.m. för /7 5 anvisade ett reservationsanslag av , B. att beträffande disponeringen av anslaget ianledning av motionen 1974:379 i denna del gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. Jag viU börja med att peka på ett avsnitt iutskottsbetänkandet där vi är eniga men där vi hemställer att Kungl. Maj:tskall ha uppmärksamheten riktad på angelägenheten av att inrätta frigångshem förkvinnliga intagna. Vi har ju tidigare, som jag sade förut , ägnatsituationen för de kvinnliga intagna ganska stor uppmärksamhet, och viunderstryker i det här betänkandet att det finns anledning att i vissa fallgöra omdisponeringar av en del befintliga frigångshem i närheten avstorstadsområdena, som enbart är avsedda för manliga intagna, så att de helteller delvis kan tas i anspråk för kvinnliga intagna. Vi räknar med att manutan större tidsutdräkt kan förverkliga det önskemålet. Emellertid finns det, herr talman, en reservation fogadtill betänkandet, och det är närmast den jag skall säga några ord om. Denavser anslaget under punkten 5, frivUlig kontaktverksamhet m. m. De som varitledamöter av ett tag har uppmärksammat att det här inte är någon nyfråga det är en fråga som vi moderater har kommit tillbaka med flera gånger.Reservationen innebär en kritik mot den verksamhet som för närvarandebedriver på anstalterna; vi reservanter tycker att det är fel att för sinverksamhet skall erhålla statsbidrag. Utskottet har ju framhållit vikten avatt kan ge en sådan redovisning att kan bedömas. fick efter upprepade anmaningaren viss redovisning från , men den Var så pass bristfällig attkriminalvårdsstyrelsen inte kunde få något ordentligt grepp om verksam- Mankunde konstatera att egentligen inte bedriver någon verksamhet påanstalterna och att de lokala KRUM-avdelningarna endast bedriver sporadiskverksamhet. I övrigt kvarstår, tycker jag, de principiellainvändningarna mot som statsbidragsunderstödd organisation. har ju,som jag tidigare framhållit, närmast karaktären av en kamporganisation somegentligen inte syftar till att hjälpa de intagna med deras återanpassning isamhället utan som syftar till att opponera mot den kriminalpolitik somregering och riksdag i allt väsentligt har ställt sig bakom. Jag kanpersonligen inte finna att det är förenligt med våra intressen att man skall gestatsbidrag tUl sådan organisation. Det finns däremot en organisation som i synnerhet undersenare år har bedrivit en utomordentligt förtiänstfull verksamhet på anstalterna,och det är Röda korset. Man har aktiverat människor att gå in i besöksgrupper,man har tagit kontakt med de intagna, och överallt kan det påvisas hur positivden här verksamheten har varit. Jag kan inte hjälpa att jag finner det litetegendomligt att som har reducerat anslaget till KRUM- det är i och för sig vällovligt - också reducerat anslaget tUl Röda korset.Detta anser jag vara helt oförklarligt, och vi har i reservationen i ställetmenat att man bör lägga alla de pengar som går till hos Röda korset föratt förstärka dess väldigt positiva verksamhet. Jag själv får kanske för övrigt ifrågasätta om det överhuvud taget är riktigt att sprida ut detta i och för sig ganska knapphändigaanslag på ytterligare organisationer, med små summor på till RFHLoch osv. Jag är inte säker på att en sådan satsning kommer att visa sigvara särskilt betydelsefull. Med detta vill jag yrka bifall till reservationen. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannnenledningen av kammarens förhandlingar. HerrLÖVENBORG (vpk): Jag vill börja med att säga några ord ianslutning till motionen 641 som behandlas i förevarande betänkande. I denmotionen yrkas på en kraftig förstärkning av kurators- och psykologverksamheteni fångvårdsanstalterna. Vi anser att förstärkningar på det området är betydligtmera angelägna än att anvisa medel till drygt 400 nya polistjänster. Genom vad som väl får kallas olycksfall i arbetet var vårtparti vid justeringstiUfället inte representerat i utskottet, och föUaktligenfinns det ingen reservation. Jag talar därför nu för motionen. Man finner av betänkandet att utskottet delar våruppfattning om behovet av ökade insatser på detta område och att det ligger ilinje med den grundtanke i kriminalvårdsreformen som innebär ökad integreringmellan anstaltsvård och frivård och som syftar till att mera effektivt änhittiUs förbereda de intagnas frigivning. Det är satsningen pä detta område ochpå frivården som vi talat för i vår argumentation och som vi menarmåste få spela den helt dominerande rollen. man tarsteget från den onormala fängelsetillvaron och ut i livet som de mycket storapåfrestningarna gör sig gäUande. Det skall i rättvisans namn sägas att vi harsatsat mera på detta område , men det har långtifrån varittillräckligt. Vi anser att det är bråttom , betydligt mera angeläget änytterligare polisförstärkningar. Den delen av argumentationen hör dock intehemma i detta sammanhang utan bör kanske sparas till det tUlfäUe då motionensandra del kommer att behandlas, alltså den del som yrkar avslag påförstärkningen av polistjänsterna. Som ett angeläget målområde har vi särskUt nämntnödvändigheten av att kraftigt öka antalet psykologer och kuratorer. Det är ettfaktum som jag tror att ingen vill bestrida, att vi nu har dåligt stäUt medpsykologer. Om vi hade haft flera psykologer och kuratorer vid våra fängelserär det mycket möjligt att den metod att isolera intagna som vi här hardiskuterat skulle ha använts i betydligt mindre omfattning, dels därför att vivet att vettiga psykologer säger nej tiU den behandlingsmetoden, dels därföratt då hade man haft större möjligheter att hjälpa desperata och psykisktnergångna människor på annat sätt än genom att spärra in dem iisoleringsceller. De förstärkningar som skett på detta område ärlångtifrån tillräckliga, men utskottet vUl ändå vänta och se vad pågåendeutredningsarbete kan resultera i. Vi menar att man inte behöver vänta på detutan att behovet är så klart att man redan nu bör gå in för en förstärkning påområdet. Detta säger jag, även om jag också noterar att skrivningen iutskottets betänkande är positiv. Jag yrkar bifall till motionen 641. När jag nu ändå har ordet kan jag inte gå förbi denmoderata reservationen som gäller . ogiUar och tycker att hela anslaget för den friviUiga kontaktverksamhetenbör gå till Röda korset. De moderata attackerna mot är inte nya. 1 fjolvar det som anförde de mörkblå. är det alltså står för bannbullan. skulle anslaget dras in, bl. a. därför att mani hade funnit en artikel som kanske inte var så lyckad.Med den logik som användes i motionen och argumentationen hade man lika gärnakunnat vända sig mot all statlig anslagsgivning till pressen i dess helhet.Varie pressalster, stort eller litet, innehåller säkert alltid något som intealla är beredda att skriva under. Men är argumentationen en annan. skall dras in därför att organisationen inte lämnat en tillräckligt detaljeradredovisning för hur man använt de anslag som man har fått. Vill man gå emot något, hittar man naturligtvis alltidargument, även om de inte är så håUbara och om de också döljer de verkligaskälen. Och de verkliga skälen i det här sammanhanget är att de moderata ogUlarKRUM och vUl göra slut på organisationens verksamhet innanför och utanförmurarna. Vore det inte ärligare att säga att man vUl göra slut på därföratt där bl. a. finns folk som arbetar utifrån progressiva värderingar, som gårstick i stäv med konservativa syn på kriminalvård och mycketannat? Det är klart att Röda korset ur konservativ synvinkel ärpålitligt och oförargligt. Den organisationen sprider inga irrläror. naturligtvisfru att den skall ha hela anslaget. Jag tycker inte det, ochutskottet har med det moderata undantaget awisat framstöt. Men trots att jag ogillar mycket av Röda korsetsverksamhet, både i det förflutna och i och det kan väl också andra iutskottet säga, förmodar jag - har jag inte gått så långt som begärt att Röda korsets anslag skall dras in. Jag tycker nästan att fruKristensson visar en något betänklig brist på generositet. Fast det gäller juinte i alla sammanhang. När det gäller att öka anslagen för att förstärka polisensresurser brukar utskottets värderade ordförande i allmänhet uppträda som ettpermanent ymnighetshorn. Men det är ju en annan sak. Att nu skulle vara motiverat enbart av att inte har lämnat enredovisning som accepterar är det väl ändå knappast någon somtror. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan, som i sakinnebär att kommer att få vUket är mindre . Jagtror att det finns anledning att senare återkomma till det ärendet. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag har tidigare här i kammaren redovisat deverkliga skälen tiU att jag anser att inte bör ha statsbidrag, och jagskall gärna upprepa dem. Jag tänker inte främst på vad man skriver iKrumbukten, utan det jag utgår ifrån är det målsättnings- och aktionsprogramsom gäller för KRUM:s verksamhet. skall bekämpa "det klassamhälle som genom sinaojämna makt- och förmögenhetsförhållanden bidrar tUl att skapa grupper som ärsocialt, ekonomiskt och kulturellt utslagna". "anser att samhällets kontrollpolitik är ettuttryck för det rådande klassamhället." "Som ett led i opinionsbildningen arbetar föratt fängelserna på fångarnas villkor ska öppnas för allmänheten,organisationer, myndigheter och massmedia. Utöver den traditioneUa opinionsbildningen bör aktionerkomma tiU stånd i ökad utsträckning. ska kunna aktivt stödjastridsåtgärder samt i övrigt sprida vetskap om och stödja fångarnas kamp.KRUM-kansliet i ska fungera som informations- ochagitations-central," Jag tycker inte att den beskrivningen stämmermed den rubrik som finns för det här anslaget, FrivUlig kontaktverksamhet. Hela utskottet det vUl jag erinra om har tidigare uttalat kritik mot KRUM:s verksamhet. Man har sagt att bör geen ordentlig redovisning till . kan vi här konstateraatt i sin redovisning har uppgett att det förekommer lokal verksamhet påorter där det vid närmare kontroll visar sig atl sådan verksamhet över huvudtaget inte ägt rum. Tillsammans med de skäl som jag har nämnt, atl manockså i övrigt ger bristfällig redovisning för verksamheten, tycker jag deträcker för att ifrågasätta om verkligen skall få statsbidrag ifortsättningen. Jag tyckeratt tanken bakom anslaget är hell riktig. Det är synd atl Nr 54 pengarna missbrukas tUl ändamål som egentligen strider mot det Onsdaeenden ursprungliga syftet. Det gäUerinte, , mina kriminalpolitis- 3 aoril1974 synpunkter som faktiskt ärganska ointressanta i sammanhanget - ------------- ---- utan det gäller den kriminalpolitik som regering och riksdag tillsammans ''. . ,' ''"" har ställt sig bakom. Och denkriminalpolitiken skall, menar jag, främjas också medde statsbidrag vi härifrån ger. Det är alltså inte fråga om bristandegenerositet; det är ett vaktslående kring värdefulla principer. (vpk) kort genmäle: Jag tycker inte alls att är ointressanta. De visar vUken ideologi hon står för och vilkavärderingar hon har. Jag skuUe kunna tänka mig att hennes uppfattning bl. a.hänger samman med KRUM:s målsättning att arbeta för en analys och ettbekämpande av det klassamhälle som genom sina ojämna makt- och förmögenhetsförhållandenbidrar till att skapa grupper som är socialt, ekonomiskt och kulturelltutslagna. sade i ett annat sammanhang: HerrLövenborg och jag har alltid olika åsikter, och det är vi båda Uka glada över.Det torde också gälla synen på och den anslagsfråga vi nu behandlar. Jaghar ingen anledning att stå och välsigna varje ord som har skrivits i eller att anamma alla dess utspel en del gillar jag, och en delfinner jag mindre bra. Men det är ändå inte det avgörande, utan det är om KRUMuträttar något och bedriver en verksamhet som kan motivera anslaget. Jag harockså fått del av dess redovisningar till , och jagtycker att den redovisning som görs vittnar om att man har en meningsfullverksamhet. bedriver kontaktverksamhet på fängelserna via sinalokalgrupper, folk från besöker de intagna, man har anordnat studiecirklaroch man försöker på sina håll också mycket ambitiöst att hjälpa till närstraffade kommer ut från fängelserna. Många intagna har vittnat om att KRUMverkligen har gjort att fängelsevistelsen blivit mer uthärdlig. De har fåttkontakt. De har fått människor att tala med. Att KRUM-arna ofta är ungamänniskor, som dessutom har en progressiv livssyn, är positivt inte minstdärför att de intagna på anstalterna i mycket stor utsträckning är ungdomar. Jag skall inte gå in på allt som skrivits och sagts om ochav , men att exempelvis i sitt program ifrågasätter om fängelsestraffverkligen löser problem med brottsligheten är inget komprometterande. Denåsikten vill jag erinra mig att har uttryckt . () kort genmäle: Jag skulle bara återigen viUa fråga herrLövenborg om han verkligen tycker att det är riktigt att lämna statsbidrag till en organisation som ger en så bristfällig redovisning att den t. o. m. lämnar uppgifter som vid närmare kontroll visar sig felaktiga. Då man kontrolle rat KRUM:s uppgifter om att organisationen bedriver en mycket omfattande kontaktverksamhet på anstalterna har det nämUgen visat sig 74 att uppgifterna saknar grund. HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: Det är ofta så att man kan använda olikakällor. Det finns källor som jag tror hade kunnat ge om att har en verksamhet som verkligen faller inom den härramen. Man har till lämnat sin verksamhetsberättelse,man har anUtat en auktoriserad revisor, man har lämnat bokslut och man harockså lämnat ett komplement tiU tidigare ansökan, där man klart försökerredogöra för sin verksamhet. Jag undrar hur den redovisning skulle ha sett utsom kunde godta. Jag vidhåller att det framför allt handlar omatt man här är missnöjd med KRUM:s verksamhet och vill ha bort den. har ocksä , enligt vad jag inhämtat, sagtatt man är beredd att försöka ytterligare förbättra sin redovisningsverksamhettill . Då kommer det att bli intressant att se vilka mer eller mindresnillrika nya argument mot anslagsgivningen till de moderata hittar på. Herr förste vice talmannen anmäldeatt anhållit att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik. Låt mig i enlighet med vad vår ordförandesagt konstatera att justitieutskottet står i stort sett enigt bakom sittbetänkande nr 5. Vi är eniga om att den friviUiga kontaktverksamheten är avmycket stort värde för de intagna. Vi ställer oss också enigt bakomdepartementschefens förslag om ett anslag på . Vi anser alltsåatt vi inte kan ställa krav på att det anslaget skall utökas. Däremot är vi inte eniga" om att fullföUa det beslutsom har fattat, nämligen att ge iuppgift att fördela anslaget. Majoriteten i utskottet anser att vi även ifortsättningen med fullt förtroende kan överlämna den uppgiften tillkriminalvårdsstyrelsen. Även om tycker att har lämnat enbristfällig redovisning, går vi inte ifrån vår uppfattning vi tror attkriminalvårdsstyrelsen är det organ som kan göra en riktig bedömning även där. Jag vill alltså yrka avslag på den reservation som ärfogad till utskottets betänkande och yrkar bifall tiU utskottets hemställan. När det gäller motionen 641, som här talatför, har utskottet skrivit mycket positivt om vikten av att förstärka denkurativa verksamheten. har själv angivit varför utskottet anseratt vi nu bör vänta med att föreslå ändringar, nämligen därför att en sakkunnighar tUlsatts för att se över arbetsformerna och undersöka vilka möjligheter somkan ges personalen för att den ytterligare skall kunna ägna sig åt verksamhetbland de intagna. Det får räcka med detta. Jag yrkaralltså avslag på motionen och bifall i aUa stycken tlU utskottets hemställan. HerrLUNDGREN (s): Religionsfrihet innebär dels frihet frånreligion, dels Denna numera självklara definition kan emellertid vara svår attpraktiskt tillämpa. Motionen 19 av i m. fl. är ett exempel påett område där uppenbara svårigheter finns, nämligen då det gäller hurmänniskors rättighet tUl religionsutövning skall kunna tillgodoses inomkriminalvårdens anstalter. Jag delar motionärernas önskemål om en allsidig utredning.Av utskottets skrivning framgår för övrigt att behovet av en utredning på olikasätt redan givits Kungl. Maj:t till känna. Att jag ändock nu har begärt ordetberor på att motionen i sin argumentationsdel innehåller vissa tveksammaformuleringar. Jag tänker dels på den oklara skrivningen om ekumeniken, dels påuttrycket "främmande trosbekännare". Angående ekumeniken står det: "Man har anledning attöver huvud taget ifrågasätta huruvida en lokal ekumenisk nämnd alltid ärlämplig att handha den andliga vården." Oklarheten gäller om det är denlokala ekumeniska nämnden som ifrågasätts eUer om det är den lokala ekumeniskanämnden som ifrågasätts. Den andra tveksamma formuleringen i motionen är som sagtuttrycket "främmande trosbekännare". Ligger det måhända en negativnyansvärdering i ordet främmande, eUer är det bara av obetänksamhet sominvandrares religiösa tro kaUas främmande? Genom detta korta inlägg har jag iprotokollet velat understryka nödvändigheten av att den kommande utredningeninte tvekar på dessa båda punkter. Det måste stå klart dels att den andligavården och verksamheten inom kriminalvården måste ha en bred kristet-ekumeniskbas, dels att intagen pä kriminalvårdsanstalt med annan religiös tro och sed änden kristna också bör ges all möjlig hjälp för att kunna utöva sin tro. Påingen av dessa båda punkter får som sagt någon tvekan råda. HerrJOHANSSON i (s): Bara en kort kommentar i anslutning tillmotionen 381. Vi har i den föreslagit att skall uttala sig för attregeringen skyndsamt bör pröva möjligheten att inrätta ett s. k.inackorderingshem i . Denna motion har skrivits framför allt därför att detfinns ett mycket stort behov av lämpliga bostäder för frivårdsklientelet menockså därför att det på grund av olika omständigheter har givits ett bratUlfäUe att i ordna sådana bostäder snabbt och även bUligt. TUlgångenpå lämpliga lokaler och personal kan här pä ett utmärkt sätt tUlvaratas.Dessutom talar en rad andra skäl starkt för att man utnyttjar det tUlfälle somnu bjuds att göra en viktig rehabiliterande insats på detta område. Utskottet har skrivit myckel positivt och säger bl, a, attdet i och för sig finns starka skäl att bifalla motionen, men man anser siginte böra prioritera någon boendeform framför en annan och inte heller någonort framför någon annan ort. Utskottet förutsätter emellertid att kriminalvårdsstyrelsenoch regeringen noga beaktar möjligheterna att ta till vara det tUlfälle tillförstärkning av frivårdens bostadsbestånd som här yppat sig. Jag är givetvis nöjd med den skrivningen, och jag vill bara till protokolletfå uttala förhoppningen att de ansvariga myndigheterna -gärna på ort och ställe- tar del av de förutsättningar som finns. Om man gör det tror jag att vi kanförvänta oss ett positivt resultat. Över huvud taget ser jag i utskottsbetänkandet en starkvUja tiU ökade insatser för rehabilitering av den nu aktuella gruppenhandikappade personer. Det är, tycker jag, mycket glädjande. Vi har, anser jag,varit alltför negativa eller rättare sagt aUtför pessimistiska när det gällermöjligheterna till rehabilitering av dessa personer. En kraftig satsning, bl.a. på bostäder, tror jag skuUe ge mycket goda resultat. Det finns erfarenhetersom lyder på det. Jag tolkar alltså utskottets skrivning som ett så klartpositivt uttalande i motionens anda att jag anser att jag kan ansluta mig tillyrkandet om bifall tUl utskottets hemställan. Jag tror att jag därmed haranledning att förvänta att det kommer att hända konkreta ting i enlighet medmotionens syfte. den 3 aprU 1974 HertPETTERSSON i (s): Anledningen till att jag begärt ordet är denreservation mot anslaget till som avgivit. I motiveringensägs att bedriver en verksamhet som inte står i överensstämmelse medanslaget. Jag kan nog säga att den del av verksamheten som här åsyftas intekostar så mycket pengar, och den verksamheten kommer att bedrivas även om anslagetdras in. Pengarna används till att anstäUa kanslipersonal och atthålla kontakten med lokalavdelningarna. Det sägs vidare att inte lämnat någontiUfredställande redovisning. Eftersom jag har jobbat i kan jagtala om hur det går tiU i lokalavdelningarna. Man har , skulle jag tro,tio lokalavdelningar i verksamhet. Var och en av dem skriver verksamhetsberättelser,naturligtvis av olika värde. Man redovisar här olika arrangemang iavdelningens regi tillsammans med intagna - det kan vara storamusikarrangemang, teatergrupper och sångartister. Man redovisar också deallmänna möten som har hållits. Men i verksamhetsberättelserna talar man aldrigom de kontakter som man kontinuerligt har med de intagna. Man talar inte hellerom överläggningarna i förtroenderåden och samrådsgrupperna och med enskildaintagna. Man talar vidare inte om de kontakter som olika KRUM-are har medanhöriga till de intagna, och det är en mycket stor och viktig del av de lokalaKRUM-avdelningarnas verksamhet. Allt detta framgår alltså inte av . När säger att man lämnat uppgifter omkontakter som inte har förekommit, så kan det nog stämma. Uppsamlingen av dethär materialet har kanske inte gjorts på det sätt som man skulle önska. Men somherr Lövenborg sade tror jag att det kommer att förbättras. Skulle man nu dra in anslaget till är det alltså inteden kritiserande verksamheten som försvinner - den kommer vi säkerligen att hakvar ändå. Men den kurativa verksamhet som KRUM-avdelningarna lokalt bedriverkommer att försvinna, och det tycker jag skulle vara synd. Är det någonting somde intagna behöver - det har jag fått verifierat mångagånger - är det just kontakt med människor som känner för deras behov. Denkontakten är mycket viktig för de intagna. Jag vUl yrka bifall tUl utskottets hemställan. () kort genmäle: Jag håller verkligen med iHelsingborg om att den lokala kontaktverksamheten är väsentlig, och jag vUlunderstryka att denna utgör motivet tiU statsbidraget. Men jag konstaterarsamtidigt att pengarna i allt väsentligt gått till kanslikostnader, centralt iStockholm och i viss mån till den lokala kansliorganisationen. Jag vill erinra om den förhistoria som finns när detgäller anslaget till .