prot · FX09136 · 1974-12-31 00:00:00 — Herr kommunministern erhöll ^ordel förall besvara i (c)i kammarens protokoll för ^iniagna fråga, nr 384, ochanförde: Herr ^Bö^f^iesson i Fatköping harfrågat mig om jag anser all präst i skall ha ^räll att vägra förrätta'nattvardsgång med ^särkalkar. Jag anser inte alt ^präsl i skall ha sådan ^räll. Jag ^för ^ulsäller därvid all bestämmelserna i kyrkohandboken ^omlhögmässa med nattvard följs. Enligt dessa bör vid användning av ^särkalkar lämpliga anordningar på förhand vara vidtagnaför ^atl trygga ^ali ^alll tillgårmed ^tillböriig värdighet. HerrBÖRJESSON i (c): ^Samlidigl ^somjaglackar ^kommunminislern vill jag ^ullalamin ^lillfredsslällelse över det svar som jag har fäll. Anledningen ^lill alljag ^akiualiserat frågan är ^atl en präst vägrat förrätta nattvardsgång med ^särkalkar, trots all kyrkorådet låtitinköpa sådana i akt och mening överlämnandeav ^länsskolnämndsut^redningens betänkande till ^SSK-ut^redningen att de skulle användas vid församlingens gemensamma nattvardsgång. Somskäl till prästens vägran anfördes samvetsbetänkligheter. Jag skatt inte närmare kommentera^vederbörandes samvetsbetänkligheter ulan vill ^endasi stå fast att idel fall som jag åsyftade med min fråga fanns det en församlingsmedlem som pägrund av munsjukdom inte gärna med hänsyn titt de övriga ^natlvardsgäsierna kunde ta ^emol nattvardeni ett ^gemensamhetskärl. Jag föreställer mig ^atl denna person anser sig diskriminerad av prästens vägran ^atlförrätta nattvarden med användande av ^särkalkar. Jag skatt inte la upp en^deball för och ^emol användning av ^särkalkar, men denna vägran ler sig förmig som lekman ^hell horribel. Jag hoppas all del hör titt undantagen all en ^präsl vägrar allförrätta nattvardsgång med ^särkalkar. Del är av ^principielll ^inlresse,inte ^minsl för kyrkorådet i den aktuella församlingen, all få höra^kommunminislerns uppfattning i denna fråga, och jag kommer därför allvidarebefordra svaret ^lill nämnda kyrkoråd. Än en gång lackför svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 12Överl^ämnande av ^länsskolnämndsutredningens betänkande till ^SSK-utredningen Föredrogs ^utbildningsutskollets betänkande nr 33 med anledning avmotion om ^överiämnande av ^länsskolnämndsutredningens betänkande tillutredningen om skolan, staten och kommunerna. Fröken ^HÖRLÉN(fp): ^Utbildningsulskottelsbelänkande nr 33 behandlar en ^folkparlimolion,som går ut pä all hos ^Kungl. ^Maj:l skall begära all ^länsskolnämndsutredningens förslag ^jämleremissvar ^överiämnas till ^SSK-utredningen för vidare prövning. Imotiveringen härför har vi sagt all vi inte vill medverka ^lill all förändra^lärartittsällningen på sä ^säll alt mantäter de kommunala skolstyrelserna tillsätta lärare och skolledare. Vidare ^lycker vi all del är egendomligt ^atlföreslå en minskning av ^för-^troendemannainstageipä länsnivå, dä den allmänna strävan i olika sammanhang går ^ul på endecentralisering av ^bestuisfallandel också i del ^poliliska livet. Under beredningen av ^della ärende har emellertid ^ulskollet ^inhämlal alt vederbörande statsråd avser att till^SSK-utredningen för ^yllertigare övervägande^övertämna de frågor i ^länsskolnämndsutredningens förslag som anses vara av principiell karaktär. ^Enliglvår uppfattning är de frågor som därvid avses de i vår ^moiion nämnda.Av denna anledning har vi därför ^bilräll utskottets skrivning. Skulle det i framliden visa sig all de i ^molionen berörda frågorna fåren annan lösning än den vi i motionenuttalat oss för, anser vi oss därför. herr talman, oförhindrade att agera i ^enlighel med vår i ^molionenframförda ^uppfallning. Hen ^WIKLUND ^(s): Jag skall försöka falla mig lika kort som fröken ^Hörtén eftersom hon har ^redovisal vad ^ulskottel har^sagl i denna fråga och uttalat sin odeladeanslutning titt ^ulskotlelsskrivning, där del inte heller finns någon ^särmening antecknad. Vi har juvarit eniga om all överföra dessa frågor^lill ^SSK-ulredningen. Idiskussionen har vi ändå ^ullryckl en viss ^iveksamhel om man skall ^ulpekavissa frågor som man anser all ^SSK-^utredningen skall la upp tillprövning. All vi har ^nämnl ^lärarlillsäll-^ningarna i ^ulskollsbelänkandelberor pä all del har varit en ganska bred ochallmän diskussion omkring de frågorna. Men vi menar nog allmänt från^ulskotlels sida all ^SSK-utredningen får anses vara kompetent all pröva vad vi betecknat som "vissafrågor" ulan uppgörande av någon förteckning över vilka dessa frågor är.Delta har ju också fröken ^Hörién biträtt,med den varningen ^atl man från sida skall återkomma om maninte ^fär de intentioner genomförda som man har tagit upp i motionen. Eftersom fröken^Hörtén inte har ställt något yrkande skall jag inskränka migtill ^della korta inlägg och yrkar bifall ^lill utskottets hemställan. Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m.^m. ^Övertäggningenvar härmed ^sluiad. Utskottets hemställan bifölls. § 13 Föredrogs^utbildningsulskoltels betänkande nr 35 med anledning av motioner angåendemedicinsk forskning på ^aborlfosier. ^Ulskollets ^hemslällan bifölls. § 14 Utbyggnad av deneftergymnasiala utbildningen ^m. Föredrogs^utbildningsutskollels belänkande nr 36 med anledning av ^molioner angående ^ulbyggnad av deneftergymnasiala utbildningen ^m. I ^detla belänkande behandlades ^molionerna 1974:68 avherr ^m. ^(s) vari hemställts 1.all skulle anhålla hos ^Kungl. ^Maj:i att efter ^vederbörtigberedning ^ofördröjtigen framlägga förslag om genomförande av planerna päavslutande civilingenjörsutbildning i , i första hand inom de teknikområden som i motionen ^nämnis och somförelåg utredda hos organisationskommittén för högre teknisk utbildning ochforskning i övre Norrtand ^(NoTH), Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m. 2. att riksdageni sammanhanget uttalade alt den högre ^lekniska utbildningen i Skellefteåborde organiseras så all den blev kvalitativt likvärdig med motsvarande ^ulbildning på andra hålli ^landel och all för uppnående av denna målsättning erforderliga forsknings-och utvecklingsresurser anvisades, 1974:117 av (), 1974:118 av herrÅngström (fp) vari hemställts 1. att fattade beslut om lokaliseringen aven ^leknisk utbildning och forskning i finmekaniktitt , 2. all denna institution gavsnödiga forskningsresurser med förslagsvis fyra ^ä^ fem professurer, 3. all organisationskommitténför högre ^leknisk ^ulbildning och forskning i övre ^(NoTH)fick i uppdrag all framlägga förslag för entvåårig högskoleutbildning inom ^områdei träets mekaniska teknologi inklusive^iräkemi och ^polymerleknotogi i , 4. alt en ^yrkesleknisk högskoleenhet lokaliserades titt , 1974:295 av hen ^Elmstedt ^m. (c, ^s, ^m, fp), 1974:468av ^m. ^(s), 1974:765 av herr ^Romanus ^m. (fp, c, ^m), 1974:1039 av herrGustafsson i ^Byske (c) vari hemställts all skutte t. i skrivelse ^lill ^Kungl. ^Maj:l begära all förslagom genomförande av planerna pä avslutandecivilingenjörsutbildning i ^ofördröj-^ligen föreladesriksdagen, 2. i sammanhang härmed ^ullala all den högre tekniskautbildningen i borde organiserassä all den blev kvalitativt likvärdig med ^moisvarande ^ulbildning päandra håll i ^landel och all för ernående av dennamålsättning ^erforderiiga forsknings- och utvecklingsresurser anvisades. 1974:136^5^ av hen ^Danell ^(m), 1974:1385 av herrar ^Lidgard ^(m)och ^Wennerfors ^(m), 1974:1390 av herrarNilsson i Agnas ^(m) och ^Winberg ^(m) vari hemställts ^atl skulle I^.^ anhålla hos ^Kungl. ^Maj:t^atl ^efler vederbörlig beredning förslag ^oför-^dröjligen framlades om genomförande av planerna på avslutande civilingenjörsutbildningi , i första hand inom de teknikområden som i ^molionen ^nämnis och som företåg utredda hos ^organisaionskom-^mitlénför högre teknisk ^ulbildning och forskning i övre ^(NoTH), 2. hos ^Kungl. ^Maj:l begära ^atlden högre ^lekniska utbildningen i skulle organiseras såall den blev kvalitativt likvärdig med motsvarande utbildning pä andra häll i ^landel och all för uppnående avdenna målsättning erforderliga forsknings- och utvecklingsresurseranvisades, 1974:1401 av ^m.fl. ^(m, ^s, c, fp, vpk) samt 1974:1409 av herrar ()och i ^Tvärålund (c). Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m.^m. 1. all skutte avslå motionerna 1974:117,1974:118 yrkandena 3 och 4, 1974:295, 1974:468, 1974:765, 1974:1365,1974:1385, 1974:1401 och 1974:1409, 2. alt skutte avslå^molionerna 1974:68, 1974:118 yrkandena 1 och 2, 1974:1039 och1974:1390. ^Reservaiion hadeavgivits av fröken ^Hörién (fp) som ansett ^atl utskottet under 2 borthemställa, all medanledning av ^molionerna 1974:68, 1974:118 yrkandena 1 och 2, 1974:1039 och 1974:1390 som sin mening gav ^Kungl. ^Maj:l titt känna vad reservanten anfört om ^ulbyggnad avhögre ^leknisk ^ul^bildning och forskning i . Hen (): I^ulbildningsulskolieis belänkande nr 36 behandlas flera motionerangående ^ulbyggnaden av den eftergymnasiala ^uibild^ningen. ^Flerialel av dessa motioner behandlar olikautbildningsenheters lokalisering till , och det är dessa som jag kommer attavhandla i ^mill anförande och dåmed speciell ^anknyining ^lill minaegna motioner i ^ärendel och den reservation som fröken ^Hörtén haravlämnat. I ^betänkandel skriver ^utskollsmajoritelen all^Kungl. ^Maj:i ^förvänlas lägga framförslag ^belräffande den eftergymnasiala ^uibildningen ^försl under1975 års ^riksmöle och all ^ulskollet av denna anledning saknar underlag för all bedöma de olika ^molionsyrkandena. Jag är beredd all godtaga^della uppskov då del gäller min egen ^moiion i ^avsnilien som berör ^GlH-ulbildningoch yrkesteknisk utbildning. Vad beträffar min ^egel och andra ^moiionärersyrkande på ^ell ^prin-^cipbeslul omförläggande ^lill av en^enhei för högre ^leknisk ^ulbildningoch forskning med ^inriklning på finmekanik kan jag ^däremol ^inie^godia ^yllertigare uppskov. Ärendet harstötts och blötts i en lång och utdragen ut rednings process, och som befolkningen i detta område,som har stora förväntningar påutbildningen, hålls på ^halster genom ideliga uppskov har ^ärendel undan förund^an under de ^senasle åren ^lagls på is. Men i vallider har ansvariga politiker ^kommii upp ^lill och givit ^rundhänia löften. 1970sade statsrådet att ett beslut om en högskola i Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m. med ^finmekanisk inriktning var all ^vänla . ^Ell ^annalstatsråd gav samma löfte årsvalrörelse. Jag nämner ^della för all kammarens ledamöter skall förstå denotålighet och besvikelse som befolkningen i ^områdei känner när^ärendel undan för undan skjuls ål sidan utan all nå^gra besked kommer. Men starten av encivilingenjörsutbildning med ^inriklning på finmekanik med ^lillhörande forskning är inte bara enlokal fråga för . Från industrins sida har omvittnats alt mansaknar tekniker med specialinriktningpå kvalitetsteknik och finmekanik, ochsåledes har branschorganisationen^Mekanförbundel gjort en egen ^uiredning där man prövar ^möjlighelerna allsamordna en ^forskningsinriktad ^insals från näringslivets sida med den forskning som skulle ligga vid högskoleenheten. inom ^slyrelsen för^leknisk utveckling, ^STU, har ocksåanslagit för ^uiredning av ^förulsällningarna för en ^finmekanisk forskning i med^anknyining till hela landets industri inom ^della område. Irritationen har ocksåvarit ^slor bland branschorganisationens utredare, och sedansade de i en intervju: "^måsle del hända någonting i den härfrågan. Vi kan inte fortsätta all gå som kallen kring en het gröt, det bliralla lidande på." I har^ärendel behandlats sedan propositionen 1970:88 förelades , men med olika formuleringarhar det blivit ständiga uppskov. I ^[)roposilionen1970:88 anförde del föredragande statsrådet bl. a. följande: "För ^föriäggningav högre ^leknisk ^ulbildning ^lillSkellefteå ^lalar samma allmänna skälsom jag tidigare ^redovisal ^belräffande . I fråga om motiven ochförutsättningarna för all förlägga högre ^leknisk utbildning till Skellefte^å^ bör, såsom både norrlandsberedningenoch ^remissinslan^serna framhållit, ^beakias den livskraftiga ochdifferentierade industri som finns iregionen. ^Industripotiliska skäl ^lalar sålunda ^slarki för att högre teknisk utbildning förläggs ^lill . Utbildningen bör få en sådan ^inriklning alt den bidrar ^lill denindustriella utvecklingen i regionen. Planeringen för utbildningen börliksom i samordnas med planeringen av andra resurser för tekniskutveckling och forskning." Statsutskottet^ullalade i sitt ullålande över^proposilionen är 1970: ^"Ul^skolletvill för sin del på del föreliggande ^malerialei göra denbedömningen all /börkomma i fråga vid en fortsatt utbyggnad av den högre ^lekniskautbildningen i övre ." I ^NoTH-kommillénsbelänkande om maskinteknisk utbildning i , avgivet ,skisseras en avslutande tvåårig utbildningslinje i finmekanik förlagd tillSkellefteå. I delta sammanhangvill jag också påminna om ^atl till har lokaliserats landels första industriella ^uivecklingscenlrum, ^lUC, ochi ^moliven för denna lokaliseringframhölls ^särskill del ^samarbele som skulle ^elableras mellan den planerade^högskoleulbildningen och forskningen. ^Della^indusiriella utvecklingscentrum invigdes medsedvanlig pompa och st^ål, men redan nu kan man säga all ^IUC:s^verksamhel kom- mer alt fäsvårt all få den kraft och inriktning som den planerats för om inte samarbetetmed en teknisk högskoleinstitution kan ^elableras. är också ^ell av landelsstörsta ^iräproducerande områden och en naturlig, kommande påbyggnad på^högskoleulbildningen bör bli en tvååriglinje inom området träds mekaniskateknologi inklusive ^iräkemi och ^polymerieknologi. ^Avslulningsvis vill jag påpeka dl viktigt faktum. På förslag av ^in^rikesutskollet beslöt 1972 allSkellefteå skutte klassas som ^s. k. primärt centrum. En sådan ^klassning är inte bara en formalitet, en symbolisk klapp på ryggen ål en framåtsträvandebygd, ulan den skall också ges ^ell innehåll. ^Klassningen innebär alt riksdagoch regering har påtagit sig ettansvar för ^Skelleflebygdens utveckling. Då del gäller andra primära centrai ^Norriand har det hänt en het det ^posilivl de ^serlasle åren. Vi har ^ullokaliseringen av ^slalliga verk, bl. a.Stålverk 80 i . Ingenting av denna manna har emellertid regnat över^Sketleflebygden utan del har alllid blivit^elt jättelikt ^jämfolahopp när man nått och man har genomgåendelandat någon annanstans med åtgärderna. Som jag nämndeinledningsvis har människorna i ^Sket^leflebygden inför valrörelserna 1970 och1973 fått försäkringar från regeringshåll^atl ^lekniska ^högskole-enhden i finmekanik skulle lokaliseras ^dil. Inför valet skrev också ,och ^folkparlieis partiledareunder samma försäkran. ^Mol denna bakgrund är det ^rned besvikelse jag konstaterar att slår^ensaml med sin ^reservaiion. Befolkningeni har rätt all få löftena infriade, och jag yrkar därför bifall titt ^reservaiionen, som är undertecknad av representanti ^utbildningsutskollel, fröken ^Hörtén. Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m. Hen GUSTAFSSONi ^Byske (c): Herr ^lalman!Frågan om den högre ^lekniska utbildningens och forskningens ^ulbyggnad i har förhalats avstatsmakterna. I propositionen 88 är 1970 sade ^slalsrådel Mobergföljande: "För ^förtäggningav högre^leknisk ^ulbildning till^5A:^e//^e//^e^f^l^ ^lalar samma allmännaskäl som jag tidigare ^redovisal ^belräffande . I fråga om ^molivenoch ^förulsällningarna för all ^föriägga högre ^leknisk ^ulbildning ^lill bör, såsom både ^norriandsberedningenoch ^remissinslan^serna framhållit,beaktas den livskraftiga och differentierade industri som finns i regionen. ^Industripotiliska skäl talarsålunda starkt för all högre tekniskutbildning ^föriäggs titt Skellefteå.Utbildningen bör fä en sådan ^inriklning^atl den bidrar ^lill denindustriella utvecklingen i regionen. Planeringen för utbildningen börliksom i samordnas med planeringen av andra resurser för tekniskutveckling och forskning." För alt som man hoppades realiseradessa intentioner tillsattes en organisationskommittémed uppgift alt under ^UKÄ planera för högre teknisk ^ulbildning och forskningi övre ^Norriand. I stulet av 1972, då fortfarande ^ingeniing åstadkommits i fråga om förslag rörande , ^slällde jag en enkelfråga till statsrådet . Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m.^m. Av svaret fick jag det ^beslämda intrycket alt kommittén ej, som densjälv antytt, behövde några tilläggsdirektiv för alt fortsätta sill arbete.Sedan dess har man emellertid inte^kunnal undgå all märka att kommitténuppträtt synnerligen tveksamt i fråga om ^Skeltefteåutbildningen. ^Belräffande t. ex. forskningsresurser titt har ^kommitlémajo-^riieien^dessulom varit ^hell kallsinnig. ^Mol bakgrund av tankegångarna från1970 års ^proposiiion som även underströks i uttalande är delhett ^otillfredsslällande all del förSkellefte^ås vidkommande ännu inte ^hänl någonting konkret i de här frågorna. Näringslivet och de kommunalamyndigheterna i ^Skeltefteä väntar sig att s^tatsråds ord ocksåinfrias. Denindustriregion som ^Sketleflebygden utgör förlorar mycket i slagkraft genom den ^förhalning av högskote- ochforskningsfrågorna som regeringen ytterst är ansvarig för. Därför harockså från tre partier vid årets riksdag ^väckls ^molioner i syfte all påskyndade här frågorna. ^Ul^skottel har avstått från att ^sakbehandla ^molionerna medhänvisning ^lill ^U^ ^68-propositionen som ^vänias . Den avgivna reservationen syftar titt altriksdagen redan nu skall göra ett positivt uttalande angående . Det torde vara en realistiskbedömning all ^ulskottel vinner voteringen, och jag vitt därför gärnafråga utskottets ordförande, herr ^Alemyr, och dess vice ordförande, herr^Thorsten i ^Slaffanstorp -jag ser båda i sina bänkar - om de viltbekräfta min förmodan all ^ulskollet med frånseende av vad som händer här i daghar för ^avsiki all vid ^riksmöle även ta upp frågan om . Hen BRÄNNSTRÖM^(s): I början av ^detla år motionerade jag tillsammans mednågra andra socialdemokrater om all skulle hemställa hos ^Kungl. ^Maj:l alt efter ^vederbörtig beredning^ofördröjtigen framlägga förslag om avslutande civilingenjörsutbildningi . Utbildningen skulle inriktas på ämnesområden som kunde bidra ^lill ^atl ^ulveckla och förslärka industristrukturen iregionen. Bakgrunden är följande. för högre ^leknisk^ulbildning och forskning i övre ^Norriand ^(NoTH), som ^tittsaltes 1970,avgav en skrivelse till ^UKÄ, av vilken man kunde dra slutsatsen allkommittén redan då förfogade över tillräckligt utredningsmaterial för ^atl lägga fram förslag om ^Skellefteäulbitdningen, som skutte omfatta bl. a. finmekanikmed tillämpad elektronik ^saml mät- och ^konlrottleknik. Sedermera har ^därulöver ämnen som^iräleknik och titt i regionen verksam industri ^anknuten processteknik^aklualiserals i kommittén. ^Samlliga dessa ämnen ^lorde, då man avserutbildning på ^civitingenjörsnivå, kräva forsknings- ochutvecklingsresurser. Tyvärr ansåg en majoritet i^NoTH-kommitién all ^direkliven ej inrymde befogenhet ^atl förestå dessaresurser. Kommittén har avlämnat betänkandet Träteknisk utbildningoch yrkesteknisk ^högskoleut- bildning ^(YTH) i Skellefteå.Förslaget har ^remissbehandlais men ej blivitföremål för beslut. När vi nu har alt behandla ^utbildningsutskollets betänkande nr 36 angående ^eftergymnasiel ^ulbildning ^m. Efter förslagfrån ^ulbildningsutredning, ^U^ 68, och med anledning därav väcktamotioner förväntades en ^proposiiion i dessa frågor. slår det klart all delta kan ske^försl års ^riks^möle.Med hänsyn härtill och åberopande bristande underlag för ^mo-^lionsbehandlingen och önskvärdheten av ^atl allaförslag prövas i ett sammanhang avstyrker utskottet samtliga ^molionerutan att, som del säger, ha ^sakbehandlal ^molionerna och.därmed i realitetenutan ^atl ha tagit ställning ^fdrelleremotde olika yrkandena. Jag anser att denna bedömning är riklig och vågar ^dessulom påslå all den ^bäsl gagnarbåde allmänna ^uibildningspoliiiska^målsällningar och mera specifika sädana, som ^Sket-^tefieåfrågorna. ^Nalurtiglvis ^förulsäller jag all ^lidigare gjordautfästelser infrias och au det mål som vi motionärer ställt upp i ^molionen 68 skall nås. En sådan lösning med bredförankring anser vi vara den ^bäsla garantin för att får sina^uibitdningsönskemål långsiktigt tillgodosedda. Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m.^m. I ^della anförande instämde samt herrarAndersson i och (samtliga ^s). Hen GUSTAFSSONi ^Barkarby ^(s): ^Uibildningsutskoliei har formuleratsig myckel kort i det betänkande som vi nu diskuterar. Skälet är, som viskriver, att vi vill avvakta den ^s. Utskottet uttrycker sig verkligentydligt pä den här punkten. Vi säger ju rent ^ul att vi inte har ^sakbehandlal^molionerna och därmed inte heller tagit ställningför eller ^emol de olika yrkandena.Kan egentligen ^elt motionsyrkandeavstyrkas med en öppnare och - skulle jag vilja säga - vänligare redovisning av innebörden än vad som har sketti det här fallet? Del borde ha gått all fä fullständig enighet omkring^della, kan man lycka. Men så blev intefallet. representant föredrog all reservera sig. talesman beklagar jag del av ^fiera skäl. ^Ell av skälen är att vi här i kammaren om en stundkommer ^atl avstå ^Skel-^lefieåmotionerna under en särskild punkt,^[^junkten 2 i betänkandet, i ^slället för att avslå allt under en punkt. Då kan man frågasig: Vad har , etter rättare ^sagl vunnit meddet? All jag uttrycker mig som jag görberor på all det är välkänt att varit motor i denna fråga och gjort den här meningslösademonstrationen. kan ju inte rimligen sluta upp bakom . känner^nalurtiglvis ^lill ^atl i ^U^ ^68-beredningen ^hell tagit avståndfrån ^U^ ^68:s förslag om ^nylokalisering. kan då givelvisinte i konsekvensens namn Utbyggnad avden eftergymnasiala utbildningen ^m. gå ^ulöver ^U^ ^68:s förslag och påyrka^yllertigare lokalisering titt nyaorter som t. ex. . Del borde egentligen med utskottets verkligen lydliga skrivning havarit tätt även för ^utskotlsrepreseniant all ansluta sig ^lill de övriga fyra partiernas ståndpunkt i den härprocedurfrågan - jag understryker all det är en procedurfråga. Delskutte nämligen, ^lycker jag, vara ^bällreför de ledamöter som är intresserade av högskoleutbildningens lokaliseringoch ^organisalion - och kanske avser ^atl motionera i dessa ^frägor - ^atl ha tillgäng titt den ^s. ^U^ ^68-proposilionen innan manväcker eventuella motioner. Det ärju möjligt all , med den tydligt ^angivna motiveringen i^utskolisbelänkandet, avslår samtliga motioner. Sedan kan alltså ^molionärerna komma igen under vårsessionen i^an^slulning titt ^särmolioner om högskolan och dä formulera sigpå ^elt sätt som kansk^e^ är mera adekvat i förhållande ^lill deras^respeklive ^parlier och intressen. Del måste rimligen vara lättare all göradel när man ser vad som slår i ^proposilionen. De inlägg som här har ^gjoris avlokala motionärer finns det egentligen för mig, herr ^lalman, inte iövrigt någon anledning att kommentera i annan mån än all jag kan ^inslämma ivad sade när det gälldeprocedurfrågan - alt det är bättre ^atl behandla även ^Skettefteå-^och^Umeåproblemaliken i det stora sammanhanget. Titt själva sakfrågorna ochpläderingar för och ^emol blir detsom ^sagl anledning att återkomma . Och , herrGustafsson i ^Byske, skall vi iutbildningsutskottet pröva samtliga förslag ^belräffande alla orter o^challa utbildningslinjer som det har kommit propåer om. Jag yrkar med^della, herr ^lalman, bifall ^lill^utbildningsutskollets ^hem^slällan i betänkandet nr 36. Hen () kon ^genmäle: Herr talman!Ett par påpekanden titt i ^Barkarby! Frågan om alllokalisera en enhet för högre ^leknisk ^ulbildning i är ut^redd så långt som de nuvarande^direkliven ^liltäter. Jag vill påpeka att den här frågan hör ihop medden organisation som är gällande fö^r^den ^poslgymnasiala utbildningen och behöver alltså inte behandlas ^lillsammans med ^U^^68-proposilionen. Vi har också klartsagt ifrån i vår ^moiion all den avslutande tvååriga utbildningen skattadminist^r^ativt knytas titthögskotan i . Vårt ^släll^ningslagandei ^reservaiionen innebär alltså inte något avsteg från folkpartietslinje i ^U^ ^68-frägan.