prot · FX0975 · 1974-12-31 00:00:00 — Polisens resurser i har utvecklats med en väldig hastighet; de har mer än fördubblats.Brottskommissionen fann vid sina överväganden att man måste gå vidare ochytterligare förstärka polisens resurser. Det motiverades bl. a. med ökat antalvåldsbrott och andra förseelser. Frågan är om man inte lika gärna hade kunnatdra en motsatt slutsats, nämligen att utökningen av polisens resurser inte ärmetoden för att minska brottsligheten. Det är inte bara vi i vpk som tvivlar pådet riktiga i den här resursfördelningen. "Vi får världens bäst utrustadepolismakt", skrev sedan regeringen valt brottskommissionensförslag. I en annan artikel räknade man ut att polismaktens resurser nu ökaråtta gånger mer än de sociala brottsförebyggande insatserna. I ledarform skrevAftonbladet följande: "Det är beklagligt att så starkt har betonatett slags ytlig renhållningsaspekt, när han talar om ordningen på gator ochtorg och tunnelbanestationer. Den iruiktningen finns inte alls ipartikongressens beslut, utan kommer snarare i konflikt med detkriminalpolitiska programmets starka betoning av de förebyggande insatserna. Och enligtprogrammet är det som sagt dessa som är de viktigaste." Jag har tidigare i denna kammare gett uttryck för partietsoch min egen principiella uppfattning i dessa frågor. Vi anser attgrundorsakerna till brottslighet oftast är att finna i en felaktigsamhällsplanering, avsaknaden av jämlikhet, koncentrationspolitiken, de storaekonomiska och sociala klyftorna och därmed besläktade problem. StatsministerOlof , som ibland säger förnuftiga saker, har varit inne på dessa faktoreri en tidigare riksdagsdebatt om brottsligheten. Då sade han: "Den enda hållbara lösningen ligger enligt min meningi en politik som botar brister och orättvisor och utjämnar ekonomiska, socialaoch kulturella skillnader i samhället. En sådan politik bör kunna geförutsättningar- för en lugn och fredlig samhällsutveckling och för ökadförståelse mellan människorna." Det var riktiga ord, och de stämmer väl överens med våruppfattning. Men på detta område har det tyvärr inte skett någontingrevolutionerande. Vi har samma klassklyftor i vårt land. Vi vet att vissa barnhar en usel uppväxtmiljö, och det är också därifrån de eviga kåkfararnarekryteras. Jag skall inte utveckla dessa tankegångarna. Det skedde , när brottskommissionens förslag redovisades, och det kommer naturligtvisockså flera tillfällen. Men vi anser att de pengar som man enligt betänkandetvill anslå tUl förstärkning av polisorganisationen kunde användas på ett bättreoch mer konstruktivt sätt. Därför yrkar jag bifall tUl reservationen 4 av herrPettersson i . HerrSUNDKVIST (c): Jag har begärt ordet i anledning av en endapunkt i det utskottsbetänkande som vi nu behandlar. Det gäller punkten 2, somhandlar om organisationen på länsplanet länspohschefens expedition respektivelandshövdingens expedition. Jag behöver inte gå in i någon ytterligareredovisning av sakfrågan, eftersom tidigare talare redan varit inne på den, menjag känner mig ändå nödsakad att säga några ord kring det här ärendet. Utskottsmajoriteten säger i sin skrivning att förslagetgäller en föga ingripande budgetteknisk förenkling beträffandebiträdespersonalen vid och utrustningen tUl länspolischefemas expedition. Omdet vore så enkelt, skulle det väl i och för sig inte ha varit svårt för migatt avstå från att yttra mig, men man kanske inte får se det sä enkelt. Jag harinte förmåga att göra så; jag ser det i varje fall minst som en organisationsförändring,om man flyttar över ekonomiska resurser och personal från en sida till enannan. Ser man på vad som hänt tidigare och vad som hänt sedan utskottet hadeärendet till behandUng, är jag för min del beredd att hålla medutskottsreservantema om att det här inte är enbart en budgetteknisk fråga. Vad är det då som hänt? Vi har redan tidigare i debattenhört hänvisningar till det beslut som fattade 1972. Det var ettbeslut som grundade sig polisutredning. Jag hade äran att vara medi den polisutredningen. Ett avsnitt i utredningen behandlade den regionalaindelningen av pohsväsendet, och utredningen föreslog där att landet skuUeindelas i åtta polisregioner. Jag var ensam reservant emot det förslaget. Detfanns två orsaker tUl att jag reserverade mig mot det polisregionsystem somföreslogs. Den ena orsaken var att jag ansåg att ett genomförande av ett sådantpolisregionsystem skuUe ha medfört en alltför stark centralisering avpolisverksamheten. Den andra orsaken var att det redan när utredningen arbetadepågick en mängd andra utredningar, som diskuterade förvaltningsorganisationenpå länsplanet. Jag ansåg därför att man inte då borde vidta enorganisationsförändring som inte tog hänsyn till de förändringar somkan komma att göras på länsplanet i övrigt. Det betyder att jag tycker att dessa saker bör ses i ettsammanhang. Detta är i och för sig också vad man har sagt i den reservation somär fogad tUl utskottets betänkande. Vad är det som har hänt efter utskottsbehandlingen och somgör att man stäUer sig tveksam tUl den behandling ärendet har fått i utskottet?De som är ledamöter i justitieutskottet eller suppleanter liksom jag -vet attvi har fått en promemoria från , som föreslår en tvåårigförsöksverksamhet med regional polisverksamhet och indelning av landet i åtta regioner,först och främst på trafikområdet. Som jag ser det kan en sådan ordning inte pånågot sätt genomföras utan att tar stäUning tUl den. SkaU riksdagenta ställning tUl frågan, måste också ta ställning till andraorganisationsförändringar. Vad jag menar är att det finns en viss risk för attvi med utskottsmajoritetens ställningstagande låser oss på ett sådantsätt att vi inte kommer att ha ryggen fri för framtidaorganisationsförändringar inom länsorganistionen. Anslag till polisväsendet, m. m. Anslag till polisväsendet, m. m. Med hänvisning tiU att det finns så många oklarheterhärvidlag som behöver redas ut i ett sammanhang och med hänvisning till vad jaganfört ber jag att få meddela att jag kommer ätt rösta för reservationen 1 vidpunkten 2 i justitieutskottets betänkande nr 11. Med detta anförande, i vilket herrGustafsson i (c) instämde, var överläggningen slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 1 av fröken m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av fröken m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av iVästerås, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Den som viU att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iVästerås begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 299Nej - 19 Anslag till polisväsendet, m. m. Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifaU tUl 1 :o) utskottetshemställan, 2 :o) reservationen nr 3 av och samt3:o) reservationen nr 4 av i , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren tUl kontraproposition ihuvudvoteringen angåendejustitieutskottets hemstäUan i betänkandet nr 11 punkten 6 mom. Aantar reservationen nr 3 av och den det ejvilJ röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 4 av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd: Den som viU att kammaren bifaUer justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 6 mom. A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av Inrättande av ett bro ttsförebyggande råd, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 6 mom. B röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 7 och 8 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 3Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 10 i anledning av Kungl. Maj:ts ipropositionen 1974:1 gjorda framstäUningar om anslag för budgetåret 1974:75 tUlbrottsförebyggande rådet, m. m. jämte motioner. Inrättandeav ett brottsförebyggande råd, m. m. Maj:t hade i propositionen 1974:1 bilaga 4(justitedeparte-mentet) under punkten All (s. 18-53) föreslagit attdels godkänna att ett brottsförebyggande råd med de uppgifter som angetts istatsverkspropositionen inrättades den 1 juh 1974, dels bemyndiga Kungl. Maj:tatt vid rådet inrätta en ordinarie tjänst som chef för rådets kansli medbeteckningen r, dels ock tiU : Förvaltningskostnaderför /75 anvisa ett förslagsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1974:151 av m. fl. (m) vari, såvitt nu var ifråga, hemställts att skuUe dels hos Kungl. Maj:t anhålla att detbrottsförebyggande rådet fick i uppdrag att företa en analys av massmedias roUi samband med brott och brottsförebyggande verksamhet och att framläggaförslag om formerna för ett förbättrat samarbete mellan polisen och SverigesRadio (yrkande 1), dels anhålla att Kungl. Maj:t skulle låta insamla ochsammanställa uppgifter om vad brottsligheten kostade samhället och den enskildei enlighet med vad i motionen anförts (yrkande 2), dels hos Kungl. Maj:tanhålla att en utredning tillsattes med uppgift att framlägga förslag tiUsådana åtgärder att samhället snabbt kunde reagera mot unga lagöverträdare,varvid någon form av jourdomstolar främst i storstäderna samt en ny påföljd iform av kortvarigt frihetsberövande också borde övervägas (yrkande 3), dels hosKungl. Maj:t anhålla att forskningsgruppen inom det brottsförebyggande rådetfick i uppdrag att initiera kriminologisk grundforskning i enlighet med vad imotionen anförts (yrkande 9), dels hos Kungl. Maj:t uttala att ytterligare enprofessur i kriminologi inrättades och att Kungl. Maj:t framladeförslag härom (yrkande 10), dels ock uttala att det brottsförebyggande rådeticke borde inrättas som en fristående myndighet utan borde anknytas tillstatsrådsberedningen (yrkande 1 1), 1974:195 av m. fl. (m) vari hemstäUts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag om inrättande av enforsknings-och utvecklingsenhet vid i huvudsakligöverensstämmelse med vad som förordats i betänkandet (SOU 1973:35) Kriminologiskforskning, 1974:276 av i m. fl. (fp, c, m) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag rörandeinrättandet av en forsknings- och utvecklingsenhet vid ienlighet med vad som anförts i motionen, 1974:636 av m. fl. (c) vari, såvitt nu var ifråga, hemställts dels att beträffande brottsförebyggande rådetskonstruktion uttalade att rådet borde förankras i statsdepartementen i enlighetmed vad i motionen anförts och att rådet i avvaktan på förnyad prövning avfrågan om dess konstruktion fortsatte sin verksamhet som kommitté (yrkande 1),dels att vid behandlingen av Kungl. Maj:ts proposition 1974:1, bUaga4, punkt A 11 beslutade att tUl Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader för /75 anvisa ett förslagsanslag av I (yrkande 2 a), 1974:1259 av herrar () och i (fp),såvitt nu var i fråga, samt 1974:1261 av i m. fl. (fp) varihemstäUts att hos Kungl. Maj:t skulle dels som sin mening uttala attbrottsförebyggande rådet borde i avvaktan på förnyad prövning av frågan om desskonstruktion t. v. fortsätta sin verksamhet som kommitté, dels anhåUa om enförutsättningslös utredning av förslaget att domstolarna i brottmål endast skulleta ställning tiU skuldfrågan medan ett särskilt organ med starkt inslag avbehandlingsexpertis beslutade om behandlingens utformning. Inrättande av ett brottsförebyggande råd, m. m. 3 protokoll 1974. Inrättande av ett brottsförebyggande råd, m. m. A. att beträffande inrättande av ettbrottsförebyggande råd med bifall till Kungl. Maj;ts förslag och med avslag på motionen 1974:151 (yrkande 11), motionen 1974:636 (yrkande 1) och motionen 1974:1261 (yrkande 1), samtliga i denna del, godkände att ett brottsförebyggande råd med de uppgifter som angetts i propositionen inrättades , B. att beträffande analys av massmedias roll iden brotts förebyggande verksamheten skulle avslå motionen 1974:151 i denna del (yrkande 1), C. att beträffande samhällets kostnader förbrottsligheten skulle avslå motionen 1974:151 i denna del (yrkande 2), D. att beträffande samhällets reaktion mot ungalagöver trädare skulle avslå motionen 1974:151 i denna del (yrkande 3), E. att beträffande översyn av ochspecialstraff rätten skulle avslå motionen 1974:1259 i denna del (yrkande A 1), F. att beträffande begränsning av domstolarnasbefattning med påföljdsfrågor i brottmål skulle avslå motionen 1974:1261 i denna del (yrkande 2), G. att beträffande forskning omallmänpreventionens be tydelse skulle avslå motionen 1974:151 i denna del (yrkande 9), H. att beträffande inrättande av en professur ikriminologi skulle avslå motionen 1974:151 i denna del (yrkande 10), I. att beträffande särskild utvecklingsenhet vidrikspolisstyrelsen skulle avslå motionen 1974:195 och motionen 1974:276, K. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslagbemyndigade Kungl. Maj:t att vid rådet inrätta en ordinarie tjänst som chef förrådets kansli med beteckningen r, L. att beträffande medelsberäkningen med bifalltUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1974:636 i denna del(yrkande 2 a) till : Förvaltningskostnader /75 anvisade ett förslagsanslag av . 1. beträffande inrättande av ett brottsförebyggande råd avfru () samt herrar i (fp) och () som ansett att utskottet under A bort hemställa, att med avslag på Kungl. Maj:ts förslag och ianledning av motionen 1974:151 (yrkande 11), motionen 1974:636 (yrkande 1) ochmotionen 1974:1261 (yrkande 1), samtliga i denna del, gav Kungl. Maj:t tiUkänna vad reservanterna anfört, 2. beträffande analys av massmediasroll i den brottsförebyggande verksamheten av () och () som ansett att utskottet under B bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:151 i denna del(yrkande 1) gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. 3. beträffande samhällets kostnader för brottsligheten avfru son (m) och () som ansett, att utskottet under C bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1974:151 i denna del(yrkande 2) gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 4. beträffande samhällets reaktionmot unga lagöverträdare av () och () som ansett att utskottet under D bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1974:151 i denna del(yrkande 3) gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. Inrättande av ett bro ttsförebyggande råd, m. m. 5. beträffande särskUdutvecklingsenhet vid av () och i (fp) som ansett att utskottet under I bort hemställa, att med bifaU tiU motionerna 1974:195 och1974:276 hos Kungl. Maj:t skulle anhåUa att förslag om en särskildutvecklingsenhet vid förelades , 6. beträffande medelsberäkningenav herrar Polstam, i , i och samt (samtliga c) som ansett att utskottet under L bort hemstäUa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1974:636 i denna del (yrkande 2 a) till : Förvaltningskostnader för /75 anvisade ettförslagsanslag av I . Vid denna punkt hade avgivits ett särskUt yttrandebeträffande forskning om allmänpreventionens betydelse (moment G i utskottetshemställan) av () och (). I motioner frän borgerligt håll har undersenare år väckts förslag om att man skulle tUlsätta en kriminalpoUtisk kommittéeller beredning, som skuUe få tUl uppgift att föreslå åtgärder för att kommatUl rätta med den tUltagande brottsligheten. Dessa yrkanden fördes fram årefter år, men riksdagsmajoriteten avslog dem. I början på meddelades emeUertid från justitiedepartementetatt tanken nu var att inrätta ett brottsförebyggande råd med i huvudsak deuppgifter som tidigare föreslagits från borgerligt håU. Vi var aUa väldigtglada härför och tyckte att det var ett stort steg åt rätt håll attparlamentariker från ohka partier fick diskutera förutsättningslöst vUkaåtgärder som borde vidtas och framför allt hur samordningen skulle ske avsamhällets brottsförebyggande verksamhet. Det förslag som nu skall ta ställning tUl innebäremeUertid att denna verksamhet får formen av en ny statlig myndighet. Det har,herr talman, i varje faU inte varit min avsikt, när jag tidigare förde framdenna tanke, att det skuUe skapas en permanent statlig myndighet. Jag vUl i daginte direkt ta avstånd och säga att en sådan myndighet är Inrättande av ett bro ttsförebyggande råd, m. m. obefogad,men det finns anledning att uttala en viss tveksamhet mot att redan nu taställning tUl behovet av ett permanent organ. Den verksamhet som skaU börja får i viss mån ses som enförsöksverksamhet. Vi måste pröva hur arbetet kommer att fungera och sedanefter ta ställning tiU om verksamheten skall få permanent karaktär ochformen av en statlig myndighet. Vad vi inte viU ha är en stat i staten eUer enverksamhet, som kan leda tUl kompetenskonflikter och som kan göra att dennamyndighet kommer att få uppgifter som normalt åligger ohka statliga myndighetervilka är engagerade i brottsförebyggande verksamhet. Man vill ocksåundvika ett dubbelarbete, som ökar byråkratiseringen och minskar de konkretaeffektiva åtgärderna för att komma tiU rätta med brottsligheten. I det förslag som ligger kan jag inte riktigt se inteheller tyckte jag att man fick det riktigt klarlagt under den hearing somutskottet ordnade med företrädare för det brottsförebyggande rådet hurkornpentenskon-flikter, byråkratisering och dubbelarbete skulle kunna undvikas.Den tveksamhet som man tidigare känt ökade snarare efter den diskussion som vihade inom utskottet. Det finns också anledning att konstatera att en hel del avde arbetsuppgifter som rådet är tänkt att få normalt sett bör ligga inomstatsdepartementen. Det gäller ju att utforma kriminalpolitiken i stort, ochmeningen kan inte gärna vara att den skyldighet och rättighet som statsmakternai dag har att dra upp de riktlinjerna skall överlåtas på en myndighet. Menbeskrivningen av rådets uppgifter är så pass vaga att man inte riktigt fårklart för sig de gränser som skall gäUa. Ännu mindre får man klart för sig degränser som skaU gälla i fråga om rådets uppgifter och de olika myndigheternasuppgifter. Jag tänker då på , ochkriminalvårdsstyrelsen, som är inkopplade i den här verksamheten för övrigtockså . I reservationen 1 från och moderatasamhngspartiet uttalas stor tveksamhet beträffande tanken på ett permanentorgan. Vi har också menat att verksamheten tUls vidare bör ta formen av enkommitté med anknytning tUl departementet. Vi tror inte att det finns någonrisk för att man inte skall kunna knyta kvaUficerad personal till denverksamheten. Det har ju visat sig i andra sammanhang där det tillsattsstatliga kommittéer att det inte varit svårt att få sakkunnig och dugligpersonal för att klara aktuella uppgifter. Det som kanske förvånar något, herr talman, är attcenterpartiet inte kunde ansluta sig till reservationen. Det brukar ju annarsinte vara att vara så förtjust i att inrätta nya statligamyndigheter. I den här frågan har emellertid anslutit sig tUlsocialdemokraterna. I reservationen 2 för ett resonemang ommassmedias roll i det brottsförebyggande arbetet. Det är ju ingen hemlighet attdet från många håll har framförts kritik över massmedias sätt att presenteraoUka problem som hänger samman med brottsbekämpning. Det har förekommit kritikmot framför aUt radio och TV som man menat inte ger en rättvisande bUd av derättsvårdande organens insatser. Kritiken menar att det är risk för attlaglydnaden minskar när medborgarnas skyldighet att efterlevalagar och förordningar ifrågasätts. Om man nu ser vad utskottets majoritet har att säga på denhär punkten så tycker jag att det är värt att notera några saker. För detförsta sägs att information om de straffades situation kommer att ägnas storuppmärksamhet av rådet. Ja, det tror jag inte att det finns anledning att betvivla,men kritiken har ju just gäUt att massmedia har betonat de straffades situationpå bekostnad av brottsoffrens och på bekostnad av den självklara skyldighetenatt understryka respekten för gällande lagstiftning. Snarare har brottsUngenglorifierats på bekostnad av brottsoffret. För det andra sägs det att samarbetsorganet för åtgärdermot ungdomsbrottsUgheten övervägt att ta upp massmedias bevakning avkriminalproblem och insatser i brottsförebyggande syfte. Det är faktiskt intemycket att nämna, tycker jag, eftersom samarbetsorganet ju har upphört. Attdetta organ under sin existens övervägde att ta upp sådana frågor men integjorde det anser jag inte vara något särskUt starkt argument för att avslåyrkandet i den ifrågavarande motionen. För det tredje sägs det att när det gäUer förhåUandetmellan polis och allmänhet finns det anledning att tro att departementschefen,och rådet kommer att ha sin uppmärksamhet riktad på frågan. Men det är ju intedetta motionen gäller. Ingen av motionärerna har menat att förhållandet mellanpolis och allmänhet är så dåligt att det behövs en utredning. I stäUet visar jude utredningar som har gjorts att de relationerna är mycket goda. Problemetgäller fortfarande företrädesvis relationerna mellan polisen och . Vid den hearing som vi hade i utskottet upplystes det funderar på att inom rådet börja med en kursverksamhet. Men vad jag kundeförstå var det mer än kursverksamhet på gräsrotsnivå. Man hade inte funderatöver att engagera ledningen för i den verksamheten. Det vorefaktiskt inte ur vägen om riksdag talade klarspråk i de här frågornaoch uttalade sig för att det brottsförebyggande rådet bör se tUl att få tUlstånd ett gott samarbete mellan ledningen för och rikspoUsstyrelsenför att komma tiU rätta med de missförhållanden som jag tror att hela utskottetmenar föreligger. I reservationen 3, som är en moderat reservation,återkommer vi till vårt yrkande om att man bör kunna få en meraschematisk redovisning av hur stora kostnader som brottsligheten åsamkar deenskilda. Vi noterar åter att justitieministern i statsverkspropositionen meden tablå visar hur stora kostnader brottsUgheten åsamkar de rättsvårdandemyndigheterna, och det tycker vi är bra. Men vi har fortfarande denuppfattningen att det vore angeläget att också få något begrepp om vadbrottsligheten kostar enskUda.