prot · FX09141 · 1974-12-31 00:00:00 — 3. att godkände vad som i propositionen1974:145 förordats i fråga om extern klass av specialskolan, 4. alt medgav att under innevarande budgetärstatsverkets kostnader för den ersättning som skulle utgå för sädana elever iexterna klasser som kom från annan kommun fick täckas med medel som anvisatsunder förslagsanslaget Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader. Reservation hade avgivits av (vpk) somansett att utskottet under 2 bort hemställa, attriksdagen med bifall lill motionen 1974:1994 yrkandei 2 som sin mening gavKungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört om särskilt statsbidrag tillcenirala läromedel. (vpk): I propositionen 145 som handlar om fria läromedel sägs bl. a. alt elevskall såsom gåva få centrala läromedel i den utsträckning som krävs för enallmän överblick av del huvudsakliga innehållet i lärokursen. Med dendefinition av "centralt läromedel" som ges pä s. 6 i proposilionen, där detutöver "väsentliga delar utav ämnen, ämnesgrupper eller kursmoment"också talas om alt förse eleverna med "instrument som hjälper dem attplanera och organisera sina studier, öva färdigheter, inhämta fakta och sättain dessa i ett meningsfullt sammanhang", har mycket stor frihet givitsför olika tolkningar. Då det enligt proposilionen skall åvila skolstyrelsen atlavgöra om läromedel skall tillhandahållas eleverna såsom gåva eller lån, kommerresultatet med största sannolikhet att bli att tilldelandet av läromedel såsomgåva kommer att växla i hög grad från kommun lill kommun. Synen pä vilka och hurmånga läromedel i en kurs som skall anses nödvändiga för att eleven skall få enallmän överblick av det huvudsakliga innehållet i lärokursen kan bli beroendeav kommunens ekonomiska möjligheter. Måletför alla kommuners strävan skall enligt propositionen vara att såsom gåva gecenirala läromedel i den utsträckning som krävs för en allmän överblick av dethuvudsakliga innehållet i lärokursen. Men bedömningen av hur många läromedelsom skall ges och i vilken omfattning det skall ske åvilar helt kommunerna. Detligger då nära till hands att misstänka att i kärva kommunalekonomiska lägeneleven i den fattiga kommunen blir missgynnad i detta avseende jämfört medeleven i den rika kommunen, eftersom kommunen i detta fall kan förmodas göraandra prioriteringar. Det vore från rättvisesynpunkt bäst om kostnaden förgåvoläromedel bestreds av statliga medel. Imotionen 1994 har vpk pekat på de nackdelar som följer av en alltför lösprecisering av antalet gävoläromedel. Elever skall oavsett bostadsort i landetvara tillförsäkrade samma standard när det gäller att såsom gåva få läromedel.Enligt vpk;s mening måste ett statligt stöd utgå för denna verksamhet, eftersomdet för en kommun med begränsade ekonomiska möjligheter kan vara förenat medsvårigheter all tillhandahålla eleverna erforderligt antal centrala läromedel. Utskottetavstyrker motionen i denna del genom att hänvisa till utredningen om skolan,staten och kommunerna, som behandlar kommunalekonomiska frågor. Men vpk menaratt kommunerna alldeles oavsett vad denna uiredning kommer fram till måste fåekonomiskt stöd i denna fråga och atl statliga medel bör utgå. Kungl.Maj;l bördärför återkomma till med förslag om ett särskilt statsbidrag förkostnader i samband med läromedel. Meddet sagda, fru talman, ber jag att få yrka bifall lill den reservation som ärfogad till utbildningsutskottets belänkande nr 39. i Ariöv (s); Som framgår av såväl propositionen 145 som utbildningsutskottelsbetänkande nr 39 har frågan om fria läromedel i varit föremål förriksdagens behandling . Nya bestämmelser om frialäromedel skulle egentligen ha trätt i kraft vid innevarande budgetårs början,men årets vårriksdag beslöt all de gamla bestämmelserna även skulle gälla dettabudgetår. Utbildningsutskottetförutsatte emellertid atl om de nya reglerna avvek års riksdagsbeslut,skulle dessa regler underställas . Detta har skett i och med dennaproposition, vari också föreslås alt de nya bestämmelserna skall träda i kraftförst med hänsyn till kommunernas ekonomiska planering. Vadgäller principerna är ulskoltet enhälligt i sitt yrkande om bifall tillpropositionen. Önskemålet i motion 1994 att eleverna i somgåvoläromedel skall erhålla de cenirala läromedel som fordras för atl kunnafölja undervisningen anser ulskoltet vara tillgodosett genom vad som sägs ipropositionen, nämligen att eleverna i bör få centrala läromedelsom gåva i den utsträckning som behövs för en allmän överblick av dethuvudsakliga innehållet i lärokursen. Påen punkt föreligger del emellertid en reservation. har reserverat sigtill förmän för förslagel i den nämnda motionens punkt 2, och hon har alldelesnyss redogjort för reservationen, där det föreslås att staten skall betalakostnaderna för dessa centrala läromedel. Utskotlsmajoriteten erinrar för sindel om att de tidigare statsbidragen för detta ändamål ersattes medhögre statsbidrag till lärarlönerna. Något nytt specialdestinerat statsbidragvill inte utskottet förorda. har i sitt remissyttrandeinte heller föreslagit något sådant. Tilldetta kommer del som erinrade om, nämligen att frågan omstatsbidrag till kommunernas kostnader för skolväsendet nu behandlas iutredningen om skolan, staten och kommunerna. Utskotts- majoriteten finner allanledning alt invänta resultatet av denna uiredning innan larställning till eventuellt nya regler för dessa bidrag. Med detta yrkar jag bifalltill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 39 punkten2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit re.servationen av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Befrielseför vissa fiskefartyg från avgiftsskyldighet beträffande oljelagring verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 304 Nej - 15 Punkterna 3 och 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §8 Befrielse för vissa fiskefartyg från avgiftsskyldighet beträffandeoljelagring Föredrogs jordbruksutskottets belänkande nr 48 ianledning av motion om befrielse för fiskefartyg i utrikes trafik frånavgiftsskyldighet beträffande oljelagring. HerrÅBERG (fp); Jag är mycket väl medveten om att jag borde be om ursäkt dels för altjag kommer upp så här sent, dels för att jag tar till orda i en fråga där detinte finns någon reservation. Men eftersom delta om oljelagringsavgifien ärnågot av en följetong vill jag faktiskt den här gången uttrycka mintillfredsställelse över all jordbruksulskottel nu börjar få rätsida på fråganoch börjar inse alt oljelagringsavgifien är en orättvisa som drabbaryrkesfiskarna, en orättvisa som man rekommenderar vederbörande myndigheter alttitta på och försöka rätta till . Jaghar inget annat yrkande än utskoitets, men jag vill ändå gärna uppehålla migett ögonblick vid hur fiskarna ser pä den här saken. Motivetför oljelagringsavgifien är all man skall lagra olja för atl i händelse avofred denna olja skall användas i vederbörande näring, i detta fall fisket.Fiskarna har alltid ansett det som en orättvisa därför alt de menar alt deNordsjögående båtarna ändå icke kan användas till fiske på svenskt vatten ihändelse av avspärrning. Men den kanske mest vägande argumenteringen frånyrkesfiskarna mot oljelagringsavgifien är alt det finns en passus ibestämmelserna som säger alt fartyg som används i utrikestrafik skall varabefriat från avgiften. Trots atl detta står så klart och tydligt angivet harändå inte yrkesfiskarna blivit befriade. Det har känts konstigt för dem somlegat ute pä , hundratals sjömil från hemorten, tillsammans med andrasjöfarande att länka på alt de kamrater som de passerar ute på sjön på andratyper av fartyg är befriade från oljelagringsavgifien medan fiskaren måstebetala den. Fiskarnahar haft svårt att förstå och kan icke fatta varför de skall buntas ihop medexempelvis traktorförare pä landbacken. ont sagt om den hedervärdayrkeskåren, men nog känner en fiskare ute på , kanske borta videngelska kusten eller någon annanstans, sig mer besläktad med dem som är ute påandra fartyg av olika typer än de känner släktskapen med traklorföraren påVäslgötaslätten, det får man kanske förstå. Jagvill som sagt uttrycka min glädje över atl man nu börjar få rätsida på dennafråga, och jag önskar att de som arbetar med den tar ad notam vad utskotiet harsagt. Jag önskar en god fortsättning med frågan för framtiden. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Föredrogs civiluiskotteis betänkande nr 38 i anledning av propositionen1974:170 angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret1974/75 i vad avser ärende under kommundepariemenieis handläggning. På förslag av fru tredje vice talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av det på föredragningslistan återståendeärendet till morgondagens sammanträde. §10 Fru tredje vice talmannen meddelade att på morgondagens föredragningslistaskulle näringsutskoilets betänkande nr 57 uppföras närmast föreskaiteutskottels betänkande nr 64. §11 Kammaren åtskildes kl. 0.10.