prot · FX09129 · 1974-12-31 00:00:00 — Även om de är litetdramatiska t. ex. på grund av det stora anlalel rymningar, sä är del lyvärr pådel sättet som det fungerar, åtminstone i och i vissa andraområden; jag skall ärligt säga att del nog inte är likadant över hela landet.Jag menar atl det är oacceptabelt atl urholka päföljdssystem pädel viset och atl det är oacceptabelt att de föräldrar som verkligen vill försökarädda sina barn skall känna sig hjälplösa därför all de som skulle stödjabarnen inte fyller sin funktion. Samlligaremissinstanser har avstyrkt, säger . Ja, jag har redan sagl au dei stort sett varit negativa, men jag påpekade särskilt atl även socialstyrelsenvar negativ till tanken på ett vårdalternaliv, trots all den fakliskt själv harföreslagil elt sådant i sin skrift om behandling av narkotikamissbrukare. Dåmåste det förslag som själv kommii med inte ha känts alltföraktuellt, eftersom styrelsen inte erinrade sig det förslaget när den skullebesvara remissen. Tillslul vill jag säga atl jag självklart också har en förhoppning om atlkriminalvårdsstyrelsens optimistiska bedömning av sina möjligheler Alkohol-och narkotikamissbruket inom kriminalvårdens anstalter, m. m. att bemästranarkotikamissbruket på anstalterna skall visa sig stämma med verklighelen. Menjag kan inte förstå atl man inte skulle kunna införa kemisk urinkontroll föralt på det sället kunna lätta litet på de rigorösa säkerhels- ochkontrollbesiämmelser som måsle lill, om man annars skall kunna hållaanstalterna fria frän narkotika. Jag kan inte förstå varför det skulle vara felalt gä på en mera öppen linje i stället för all nödgas avskärma anstalternafrån omvärlden. HerrLARFORS (s): har talat om atl 34 § i den av antagnatagen om kriminalvård på anstalt inte fungerar på dd sätt som var avsett. Jagvill då erinra om atl lagen trädde i kraft , och vi har därförnaturiigtvis inte så lång erfarenhei av hur den paragrafen fungerar. Skulle detnu vara så att man inte är på det klara med hur betalningsansvaret skallfördelas mellan sjukvårdshuvudmannen å ena sidan och åden andra, så förmodar jag att frågan kommer att lösas genom förhandlingar.Skulle det inte gä alt finna en lösning på del sättet, kommer frågan säkerttillbaka lill . togupp 34 § - jag hade annars tänkt göra del . Jagvill säga att jag inte heller är hell utan erfarenhet av problematiken när detgäller ungdomar och sociala frågor, och jag utgår ifrån atl de övrigaledamöterna i ulskollet som tagit slällning till motionerna pä samma sätt somjag också har sina speciella erfarenheter. Ändå har del blivit enighet iutskottet mot de två moderalledamölerna. Detfinns ingen anledning att föriänga den här debatten. Jag yrkar återigen bifalltill justitieutskotiets hemslällan. FruKRISTENSSON (m): Del är naturiigtvis rätt, , atl lagen trädde i kraft såsent som den och att vi därför rimligen inte kan ha erfarenhetersom leder till några långtgående slulsatser. Men redan nu har man alltså fältklart för sig att del som vi upplevde som någol posilivt för med sig vissa prakliskaproblem. Vi insåg själva att del skutte bli problem, och ulskollet hemställdeenhälligt atl skulle hos Kungl. Maj:t begära en översyn av de svårasamordningsfrågorna. Vi ville alt den översynen skulle ske möjligt, menmig veleriigi har man inom ännu inte påbörjat någotsådani arbete. Jag hoppas atl man nu ulan dröjsmål kommer att vidta en sådanåtgärd som utskottet och har begärt. Överläggningenvar härmed sluiad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskollets hemställan, dels reservationen nr I av fruKristensson och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller jusiitieutskottets hemställan i betänkandet nr32 punklen 1 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 1 av och . Alkohol-och narkotikamissbruket inom kriminalvårdens anstalter, rn. Vidomröslning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes voiering med omröslningsapparal. Denna omröslning gav följanderesullal: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskollets hemslällan, dels reservationen nr 2 av fruKristensson och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justilieutskoileis hemslällan i betänkandel nr32 punklen 2 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerialel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då fruKristensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 272 Nej - 51 Ålgärdermot internationell brottslighet, m. m. § 10 Åtgärder motinternationell brottslighet, m. m. Föredrogs jusiitieutskottets belänkande nr 33 ianledning av motioner om ålgärder mol internationell brottslighet, m. m. 1detta belänkande behandlades molionerna 1974:151av m. fi. (m), såvitt nu var i fråga (yrkande 6 delvis), samt 1974:1258av (vpk) vari hemslällts all hos Kungl. Maj:l skulleanhålla alt UNESCO-konvenlionen för förebyggande av olaga import, export ochstölder av aniikviieler och andra kullur-föremål borde ralificeras ulanyllerligare dröjsmål. 1. all belräffande ålgärder molinternationell brottslighet skulle avslå molionen 1974:151 i denna del (yrkande6 delvis), 2. atl skulle avslå molionen 1974:1258. Reservation hade avgivits av (vpk)som belräffande frågan om ett svenskt tillträde lill UNESCO-konvenlionenangående medel atl förhindra olovlig expon, import och försäljning av kulturföremålansell att utskottet under 2 bort hemställa, attriksdagen med bifall lill molionen 1974:1258 hos Kungl. Maj:i skulle anhållaalt ratificerade UNESCO-konvenlionen angående medel all förhindraolovlig export, import och försäljning av kullurföremål. Till betänkandel hade fogals elt särskill yttrandevid punklen I i utskottets hemställan (åtgärder mot iniernalionellbroltslighel) av (). Hen (vpk): sextonde general konferens antog i en konventionangående medlen att förbjuda och förebygga olaga import, export och försäljningav kulturföremål. Konventionen har ratificerats av 20 slaler. Sverigehör lill del fiertal stater som inte ratificerat den, och lade ned sinröst när konventionen antogs. Jagär lacksam för atl juslitieulskottet behandlat molionen på ell seriöst sätt,men jag kan inte instämma i utskolismajorilelens slulsatser och yrkar därförbifall till reservation. Jagvill börja med att säga all Florensöverenskommelse, som UNESCO-konvenlionenpåstås strida mol, har passerats av den snabba och ytteriigi oroandeutvecklingen . Konsthandel var lill efter andra världskrigetell intresse för ett relativt fätal - i regel personer som älskade konst ochaniikviieler och inte hade en tanke på all tjäna pengar på sin verksamhet.Priserna var överkomliga även för hell vanliga medborgare. När jag kom tillFrankrike som stipendiat - innan luristslrömmen hade börialkomma dil igen - och gjorde av med mestatiden på att gå på konstgallerier och Hötet Drouolskonstauktioner, kunde man få underbara konstverk av mycket kända konstnärer förlöjligt små belopp. Hos en konsthandlare i köpte jag gracerna, en originallitografi från hans s. k. blå period, för mindre än100 kronor. En liten oljemålning av en känd flamländsk 1700-ialsmåtare fick jagför . För vaser från den grekiska antiken kunde man påkonslauktionerna få betala en femliolapp eller t. o. m. bara . Mensedan dess har handeln med kullurföremål - modern konst av kända mästare,arkeologiska föremål, konstnäriiga och historiska dokument och en mängd andrakulturföremål - blivit big business. Den inlernalionella marknaden lär förnärvarande ha en omsättning på minsl eller mellan 4 och 5miljarder svenska kronor. Och därmed har också den illegala internationellatrafiken blivit ett verkligt explosivt problem och samlidigl ett fruktansvärtallvariigt och djupt tragiskt problem, särskilt för underutvecklade länder,där internationella ligor kan operera ganska ogenerat. Denamerikanske journalisten , som gjort mänga resoroch ingående studier om den illegala internationella konsthandeln, har i sinbok pasl, utgiven av Atheneum i 1973, citerat ett brevhan fått från chefarkeologen . Peckham vid hade funnit atl ell stort anlal indianska fyndplatser i hans egen stat,i , hade angripits i plundringssyfte med bulldozers och grävmaskiner. »Dukan förmodligen förslå», skrev Peckham i brevet, »atl jag har ett mer änsaktmodigt förakt för keramikjägaren. Även om han förtjänar evig fördömelse ärhan inte den enda som skall ha skulden. Den förmögne konstsamlaren borde ocksåstekas i helvetet. Hans efterfrågan pä nya skrytarliklar att införliva med sinsamling, utan hänsyn lill priset, stimulerar bara keramikjägaren all finna ochplundra de vikiigasie arkeologiska fyndplatserna." Konstverkav alla slag har blivit spekulationsobjekt av första rangen, och resultatethåller snabbt på alt bli en förödande och vidsträckt plundring avmänsklighetens mångiusenåriga kulturarv. Konsistölder som varsporadiska företeelser har blivit en internationell farsot. stjälsunika konstverk frän museer och offentliga byggnader världen över, också iSverige som bekanl. Målningar av mindre kända konstnärer smugglas ut, ofta til), och säljs till kanske ibland godtrogna handlare eller samlare. Andra verk,som är alltför kända för att kunna säljas genast, deponeras i schweiziskabanker i väntan pä att preskriptionstiden skall gä ul. I är den lio är,och den lär vara det i en hel del andra länder också. Dessastölder är så vanliga att på sin lista över de mesl eftersökta stulnakonstverken nu har ett par dussin av världens mest kända målningar, somallesammans har stulits . Där finns ett Mem- Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. lingportrält som stals1971 från Palazzo Vecchio i , en , som hördetill ett landsortsmuseum i och 1968 stals i Kyoto i , RembrandlsFlykten lill , som stals 1971 från ett museum i Tours i , 'Porträtt av ung kvinna, som stals 1972 från ell museum i Diissetdorf osv. Närdet gäller dessa myckel kända konstverk kan man hoppas att de ligger någonstansi relativt säkert förvar och all de med liden kommer alt dyka upp igen ulanallvarliga skador. Men när det gäller den illegala plundringen av arkeologiskafyndplatser, vilken f ö. får obetydlig publicitet, är konsekvenserna oftamycket allvartigare, eftersom det är fråga om en oåterkallelig förstörelse avinformation och föremål som inte har bearbetats vetenskapligt. Dessulom skerofta en totat förstörelse av de arkeologiska fyndplatserna och mängder avarkeologiska föremål. Som framgår av Meyers bok använder man grävmaskiner,bulldozers och t. o. m. dynamil för att komma ät dessa föremål. De föremål somtas frän fyndplatsen blir ofta skadade genom den hantering de undergått, ochdel sammanhang som de förekommit i går mänga gånger föriorat. Jagnämnde i min moiion hur ogenerat dessa plundrare kan gå lill väga. Enkonsthandlare i som hade specialiserat sig på för-kolumbiansk konsthade investerat i att bygga ett flygfält för alt kunna bortföraen hel lempelfasad av en ruin från Mayaepoken i . Han försökie säljadenna lempelfasad till ett museum i , men historien avslöjades och hanblev inte av med det monumentala konstverket. Samlidigl fick man i redapå vad som hade skett och krävde att fä tempelfasaden tillbaka. Denkonsthandlare som stod för hela projektet begärde då för all åieriämna fasadenatl fä igen de han hade investerat i flygplatsen! Manhar exempel frän många länder på liknande förelag. Exempel som också nämnts avMeyer-jag hade inte boken när jag skrev molionen ulan har fåll den först senare- är frän Khmerruinerna i Cambodja. Många lossbrutna föremål därifrån harfunnit vägen lill den internationella konst-marknaden. Meyernämner också vad han kallar en särskilt tragisk händelse: förstörelsen avBangladesh under befrielsekriget . Efter striderna gjordes en undersökningav Enamut Haque, som är direktör för museet i Dacca. Till sin överraskning fannhan atl själva de militära operationerna bara lill en del var skuld lillförstörelsen av kulturell egendom; den mesta förstörelsen hade åstadkommitsgenom medveien plundring. Han rapporterade alt åtminstone 2 000 hindutempelhade förstörts eller väsentligt skadats och atl omkring 6 000 skulpturer hadetagits bort eller förstörts av plundrare. Mycket av denna konst hade smugglatsutomlands och sålts. Enamul Haque tillägger: Siluaiionen förvärrades genomnärvaron av bislåndsijänsiemän som var angelägna om all sarhla föremål -bi-slåndsljänslemän från ullandel som arbeiade för inlernalionella hjälporgan. Jag skulle kunna nämna enlång rad andra exempel ur boken och ur den klippsamling jaghar, men jag iror all del här räcker för atl understryka hur viktigt del äralt någonling görs, och görs myckel snabbi, på det här området. All ratificeraUNESCO-konvenlionen skulle vara ett steg i rätt rikining. En annan möjlighet skullevara all man myckel snabbi fick lill stånd liknande restriktioner när delgäller konslhandel som de vi redan har pä många andra områden i affärslivet, säall del i varje fall skulle bli oerhört myckel svårare än nu all bedriva dennaverksamhel, all plundra museer och samlingar pä oersällliga föremål ochsamlidigl förstöra elt stort antal arkeologiska fyndplatser. Jag yrkar, somsagl, bifall titt reservation. Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. Innan jag går in på det särskilda yttrande som är fogat tilljustitieutskottets belänkande vill jag kommentera vad anförde omförstaget om ralificering av UNESCO-konvenlionen. Viär tacksamma i justilieulskollet för del beröm som vi fick för atl vi harbehandlat molionen på ell seriöst sätt. Kanske jag vågar påstå alt vi i justilieulskolletförsöker behandla alla molioner och proposilioner på ell seriöst sätt, men jagär i alla falt glad över att uppskattade behandlingen. Jagtyckte atl anförande var mycket väl avvägt. Del gav en rättskrämmande beskrivning av förhållanden som existerar och som jag tror ingen iulskottel tycker är acceptabla. Vi har nog i hela utskottet den uppfattningenatt man måste vidla snara ålgärder för all försöka stoppa den illegalahanteringen med olika kulturföremål. Vi har också noterat den snabba ochoroande ulvecklingen på delta område. All del är fråga om myckel pengar är juuppenbart. Del är verkligen, som säger, "big business". Delär närmasl när del gäller att därifrån komma fram lill ell förslag om vilka ålgärderman skall vidla som vi har olika uppfattningar. lalar för deninställning som också anförs i den lill betänkandel fogade reservationen,nämligen att man nu bör gä i författning om att ratificera UNESCO-konvenlionen.Vi har inom utskottsmajoriteten på den punklen en annan mening. Vi anser alldel har visal sig all konventionen är behäftad med vissa fel som gör atl maninte ulan vidare känner sig benägen alt ratificera den. Det har sagts - och jagtror att det är rikligl - all konlroltsyslemd i praktiken skulle visa sig varaineffektivt, all man inte tillräckligt har beaktat godlroende förvärvares rättoch all konventionen möjligen skulle kunna strida mol våra åtaganden enligt1950 års Florensöverenskommelse om import av material för undervisning samlför vetenskapliga och kullurella ändamål. Vihar från ulskotlels sida emellerlid noterat, som ju också hargjort, atl siatens kulturråd alldeles fåll i uppdrag alt i samråd medriksantikvarieämbetet och göra en värdering av erfarenheternaav den gällande ordningen. Jag tror all del är med full rätt som vi menar allvi försl bör se vad kommer Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. fram till, sä all vi fåren yllertigare belysning av frågan huruvida det skall finnas möjlighet atlratificera konventionen eller vilka andra åtgärder som kan vara möjliga allvidta. Jag vill be all notera atl ulskottel har sagt atl dennautvärdering bör kunna ske . Vi har nämligen också den uppfattningenall ärendel brådskar. Pä den punklen föreligger alltså inte några delademeningar. Jag vill i detta hänseende yrka bifall lill ulskollets hemslällan. Låtmig sä med några ord kommentera det särskilda yttrande som jag har fogat tillbelänkandet och som gäller åtgärder mot internationell brottslighet. 1 dessafrågor får väl överväganden göras både externt genlemol andra tänder och interntinom vårt eget land. Närdel gäller ålgärderna på det internationella planet har det ju länge varitklart all de personer som ägnar sig ål organiserad internationell brottslighetverkligen gör som affärsmän i allmänhel: bedömer var vinsterna är störst ochvar riskerna är minsl. Så gör man även inom det illegala området. Därför har viockså fåll uppleva att under många är har vårt land, med den ganska liberalakriminalpolitik som vi har haft, varit en attraktiv marknad. De internationellaorganisalionerna har tyvärr fått dl ganska slarki grepp om värt land. Ifråga om kriminalpolitiken i slorl är del klart alt man också måste strävaefter atl få sä ensartade lagbestämmelser som möjligt. Man har ju nått en vissbit på narkotikalagsliflningens område. Men inom andra områden, t. ex. handelnmed ädla metaller och innehav av skjutvapen, är skillnaderna ganska storamellan olika länders lagstiftning. Narkotikaproblemenhar en alldeles speciell tyngd när man talar om den internationellabrottsligheten på grund av de stora pengar som det gäller och de förödandekonsekvenser som hanteringen får. Del som är mest oroande just , herr lalman,tycker jag är det tryck som vi böriar känna av frän . Tidigarehar man därifrån inriktat sig på affärer med , som har uppfatlats som en bramarknad. Men har man upptäckt all också ägnar sig bra för handelnmed heroin. ligger därvidlag som ett hell öppet land och tjänar somdistribulionsbas för narkotika. Jaglycker all man kan rikta en viss kritik eller i varje fall framföra önskemål omatl regeringen och i synnerhet justitieministern lar de konlakler som kan varaerforderiiga med den holländska regeringen för alt försöka fä holländarna allförstå nödvändigheten av all de skärper sin inställning när det gäller den härillegala narkotikahandeln. Vi och andra länder drabbas hårt av att del finnsett land som sä väl lämpar sig som central för sådan illegal handel mednarkotika. Närdel gäller kriminalvården - det är då en intern fråga hur vi ulformar den -lycker jag att även om del skett en utveckling åt räll häll med endifferentiering av klientelet, sä bör man gå vidare pä den vägen och verkligenskapa en genomtänkt och stram kriminalvård för dd grövre klientel som juslägnar sig ål den illegala brottsligheten. Vi har inte. som jag ser det, enlillräckligl genomlänkl organisation för hur de här brottslingarna skallplaceras - del gäller både häkten och fångvårdsan-staller - för atl man skallkunna hindra dem från all rymma och från alt ha kontakt med kriminella personerutanför anstalterna. Jagtror alltså att en mera genomlänkl kriminalvård, syftande till en ökaddifferentiering när det gäller klientelet, är nödvändig. Ifråga om den polisiära verksamheien kan man också säga alt vi inte harlillräckligl med resurser för atl verkligen möta den inlernalionellabrottsligheten, som ju vissl inte specialiserar sig pä och verkar inom ell endapolisdistrikt utan vars verksamhel söker sig över distrikten, över länen. Manmåsle därför skapa en organisalion som kan arbeta över siörre områden. Visåg väl alla i tidningarna för ell lag sedan att man inom hadebildal en länsgrupp för bekämpning av narkotikabrottsligheten. Men enligt vadjag hört har den gruppen nu måst lägga ned sitt arbete därför att man anser inte längre har resurser all göra en sådan här avdelning, ulan man fåråtergå lill att försöka bekämpa denna brottslighet pä polisdislrikisnivå. Delhär är ett resursproblem och ell orga-nisaloriskl problem naturiigtvis. Jagmenar emellerlid all den inlernalionella brollsligheten måsle mötas medmoisvarande organisalion, som inte så hårt håller sig till del enslaka lillapolisdistriktet ulan har möjlighet all arbeta över större områden. Det är syndom brist på resurser skulle leda till all man måsle inställa spaningar. Eneffektiv bekämpning av den inlernalionella brottsligheten leder också till atlman måsle försöka effeklivisera den polisiära verksamheien när det gällerinlernalionella fiygplatser. Del är en fråga som vi får anledning alldebattera senare, men där har ju en lösning länge låtit vänta på sig. I detsammanhanget finns det anledning all peka på vikten av atl man skärper densärskilda flygplaiskontrollen när del gäller både ankommande resenärer ochbagage. Belräffanderiskerna för att privatplan flyger in över vårt område och inför narkotikal.ex.. sä är kontrollmöjligheterna, som vi vet, i långa stycken klartolillräckliga. Jag uppmärksammade att justitieministern i svar pä en enkelfråga av - jag tror del var - nämndeall del här problemet kan komma alt aktualisera en översyn av gällande reglerför luflbevakning över . Men jag måste säga, herr lalman, att jag harinte lyckats fä reda på om justitieministerns aviserade översyn lett lill någolresullal. Vi har i varje fall i utskottet inte kunnat få någon information omdella. Justitieministerns uiialande lyder i varje fall på all del finnsproblem här som man måste försöka komma lill rälla med. Tillslul gäller del nalurtiglvis över huvud lagei hur gränskonirollen ärorganiserad och hur den fungerar. Del är ell svårt avvägningsproblem, för vilycker väl alla all del är värdefulll med sä öppna och fria gränser sommöjligi. AU kombinera detta med en effektivare kontroll för atl kunna mota deninternationella brottsligheten är ell svårt dilemma, men Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. Åtgärdermot internationell brottslighet, m. m. det belyder ju inte skall lägga saken åt sidan. Jagskulle sammanfattningsvis på den här punkten, herr talman, vilja säga all omman inom den ägnade frågorna om den internationellabrottsligheten lika slorl intresse som man ägnat den legala multinationellaföretagsamheten - den inlernalionella brottsligheten är ju också enmultinationell företagsamhet - skulle mycket vara vunnet. HerrTAKMAN (vpk) kort genmäle: Självfallel har jag inga invändningar att göra mol del uppdrag somstatens kulturråd har fält att i samråd med och Nordiskamuseet undersöka den utförsel av kulturföremål som sker. Men om jag inte harmissuppfattat uppdraget, så gäller det ett delproblem, nämligen utförseln fränSverige. UNESCO-konvenlionen har ju internationell räckvidd, och jag lycker attsituationen är så alarmerande atl vi från svenskl häll borde inte bara stödjakonventionen utan också la initiativ till andra åtgärder som kan varanödvändiga för alt stoppa den barbariska plundring av arkeologiska fyndplatsersom försiggår och den epidemi av konstverksstölder som grasserar. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag vill bara genmäla lill att syftet med det uppdrag somstatens kulturråd har fått är atl belysa det inlresse som kan ha av atttillämpa konventionen och att klariägga de problem som faktiski existerar. Jagtror del är mycket bra som ett första steg för alt få dl grepp om problemen ochall kunna föreslå lämpliga ålgärder. Hen LARFORS (s): a. om de stora och tyvärr ökande problemsom brukar sammanfattas under begreppet iniernalionell brollslighel. Lål mig dågenasi säga att några siörre meningsskiljakligheter inte har förelegal inomutskottet om atl denna typ av brollslighel är ell slorl problem. Jag hänvisardär till vad ulskoiiel har sagl i sill belänkande. Bakom del belänkandet stårbåde och jag själv och övriga ulskotiskamraler - alltså medundanlag för vad här sade om sill särskilda yilrande. Vidarevill jag erinra om all myckel aktivt dellar i del internationellapolisarbetet och att värt land i del sammanhangel i många fall belraklas föregångsland. Under ulskollets besök hos bl.