prot · FX0983 · 1974-12-31 00:00:00 — Den partiella stödområdesplaceringen har varit till nytta.De statliga lokaliseringsåtgärderna är liksom en hel del annat ocksåvärdefulla. Tro inte att det alltigenom råder nöd och elände iEskUstuna, Vi har allmänt goda konjunkturer och det drivs en riktig politik ilandet som också kommer till del, men nog medför en minskning med 3000 arbetstillfällen med de följder detta har förlöneläge och skattekraft m. m. - problem för en så pass liten kommun. Jag harhär lagt samman den nedgång som har skett med metaUmanufak-tumtredningensprognos. Denna utredning pekar, liksom industriministern ochregeringen i propositionen, på att tillskott behövs särskilt beträffande offentlig 4 protokoll 1974. förvaltning.Detta talar väl så tydligt om var industriverket bör ligga, varför en stor delav den eljest motsedda debatten på nästa punkt av kammarens föredragningslistabör vara överflödig. De branschinriktade åtgärder som regeringen föreslagit ipropositionen välkomnas varmt i , Det räcker med att utan ovationeroch uppräkning av väl kända fakta notera detta. Det räcker också med att tafasta på vad som sägs om industriverkets ansvar i vad gäller industriellanytillskott, och jag hoppas att utfästelsen om stöd för utflyttning av privatförvaltning når fram till rätt adress. har funnit attEskilstunaregionen också behöver stimulans utanför den bransch som hittillsgett regionen dess karaktär. Det pekades i utredningen på: expansionav den statliga verksamheten i och regionalpolitiskt stöd vid förläggning avserviceverksamhet tiU , Allt detta är saker som de socialdemokratiskariksdagsmännen i har brutit lansar för. Det skall vi fortsätta med. Ett i helhetshänseende viktigt steg i rätt riktning tasgenom bifall till näringsutskottets hemställan i dess betänkande nr 34, Jagber, herr talman, att få yrka bifall tiU näringsutskottets hemställan. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): I det betänkande från näringsutskottet som vinu diskuterar behandlas propositionen 63 med förslag till åtgärder förmetaUmanufakturindustrin, har åtgärder beslutats av förglasindustrin och även för träindustrin. Det har varit något ganska betecknandebåde för 1970-talet och för 1960-talet att den ena branschen efter den andrakommit i svårigheter. Förslagen avser främst teknisk konsultverksamhet,företagsservice och exportfrämjande åtgärder. I anslutning till propositionen har från centergruppenväckts en motion som föranlett en reservation i utskottet, vilken ocksåledamöterna från moderata samlingspartiet har ställt sig bakom. Vi har imotionen understrukit hur viktigt det är att metallmanufakturindustrin återfårsin tidigare starka ställning i näringsliv. Man kan fastslå att det iförsta hand är tre faktorer som ligger bakom den avtagande efterfrågan påprodukterna inom detta område. Ändrade distributionsformer och nya tekniskalösningar, som man av olika orsaker inte alltid kan realisera i vårt land, ärtvå sådana faktorer. Det är dock troligen konkurrensen från andra material, ihuvudsak från plastsektorn, som har skapat de stora problemen. Emellertid kanden ändrade situationen på oljemarknaden mycket väl tänkas leda till attplastsektorns avsättningsmöjligheter reduceras, vilket i sin tur skulle stärkametallmanufakturindustrin. Industriministern framhåller i propositionen att detbehövs en ny teknik i metallmanufakturbranschen - det har han väl rätt i - ochföreslår för detta ändamål. Vi anser att det egentligen skuUebehövas ett större belopp och menar att säkerligenskuUe vara en välplacerad satsning. Departementschefen nämner att industriverket redan harinlett utredningsverksamhet för att förbättra underleverantörssystemet ibranschen. Att förstärka underleverantörssystemet betyder ju många fördelar påen gång. Man slipper nedläggning av en del mindre företag, man slipper kanskestrukturförändringar i så stor utsträckning och man slipper omflyttning avarbetskraft. Särskilt på en punkt har vi emellertid en avvikandemening. Vi kan inte dela departementschefens tro på att strukturgarantierskulle ge många företag den bästa möjligheten att överleva. Enligt våruppfattning bör bidragen inte kopplas till ett absolut krav på sammanläggningutan fastmer användas för produktförnyelse och ökade kunskaper inom företagen.Det är en linje som vi har slagit fast tidigare när det gällde glasindustrinoch träindustrin. I propositionen 63 föreslås också insatser iEskilstunaregionen . Det är nog riktigt att denna regionkan komma att drabbas av en nedgång och ökad friställning av arbetskraft inommetallmanufakturbranschen. har en Eskilstunarepresentant sagt att denUtveckUngen skall bekämpas från det lokala hållet, och jag tror också att man idetta område kommer att göra allt vad man kan. Vi anser det vara riktigt att det här stödet sätts in ochförnekar på intet sätt att en nedgång av antalet sysselsatta i kankomma i större omfattning . Emellertid tycker vi att sådana härstödåtgärder skulle behöva sättas in i vidare utsträckning över hela landet. Med de här få orden, herr talman, ber jag att få yrkabifall till reservationen vid näringsutskottets betänkande nr 34. Med detta anförande, under vilketherr förste vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, varöverläggningen slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGlömminge begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 34 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen av herrRegnéll m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iGlömminge begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 184Nej - 123 Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 19 Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 35 i anledning av propositionen 1974:47 angående riktlinjer förkursverksamheten vid statens industriverk m. m., propositionen 1974:1 i vadavser anslag till företags-och branschfrämjande åtgärder samt motioner. I propositionen 1974:1 bilaga 15 industridepartementet under punkten B 4 (s. 2546) hade Kungl. 1. godkänna av chefenför industridepartementet förordade riktlinjer för stimulansåtgärder förpälsindustrin, 2. till Företags-och branschfrämjande åtgärder för /75 anvisa ettreservationsanslag av . Förslaget under 2 hade återkallats i propositionen1974:47, där nytt förslag tiU anslag för det angivna ändamålet framlagts. I propositionen 1974:47 hade Kungl.Maj:t under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över industriärendenför föreslagit att 1. godkänna avchefen för industridepartementet förordade riktlinjer för kursverksamheten m.m. vid statens industriverk, 2. bemyndigaKungl. Maj:t att vidta de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt sombehövdes för genomförande av förslagen i propositionen, dels /75 under trettonde huvudtiteln anvisa 1. tiU : Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , 2. till : Utredningar m. m. ett reservationsanslag av , 3. till : Kursverksamhet m. m. ett förslagsanslag av , 4. tUl : Bidrag till kursverksamhet m. m. ett reservationsanslag av , 5. till : Utrustning ett reservationsanslag av , 6. till Företags-och branschfrämjande åtgärder ett reservationsanslag av Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "Enligt beslut av riksdag (prop. 1973:41, NU 1973:54,rskr 1973:225) skall () integrerasmed statens industriverk . Vidare skaU SIFU :s nuvarandeverksamhet ytterligare regionaliseras och en enhet vid nuvarande SIFU,omfattande ca 100 personer, lokaliseras till (prop. 1973:55, InU 1973:22,rskr 1973:220). I propositionen redovisas de förslag till ändringar iindustriverkets organisation som föranleds av nämnda beslut. Vidare anges vissariktlinjer för hur den verksamhet som SIFU nu ansvarar för skall bedrivas.Övergripande planerings- och styrningsfrågor för verksamheten föreslås blisamordnade med övriga frågor rörande företagsservice inom industriverket. Denoperativa delen av verksamheten, dvs. planering, genomförande och uppföUningav kursverksamheten och de tekniska tjänsterna, föreslås bli sammanhåUen inomen särskUd enhet med stor självständighet och lokaliserad tiU . EttsärskUt råd avses bli knutet till enheten för att medverka vid planering ochuppläggning av verksamheten. TUl enheten skaU vidare knytas fiUaler på vissaorter med uppgift att biträda bl. a. vid marknadsföring och genomförande avtjänsteutbudet. I propositionen föreslås även att enutbildningskonsulentfunktion successivt byggs upp vid varje företagareförening.För detta ändamål beräknas nästa budgetår . För verksamheten vid industriverket föreslås för budgetåret1974/75 anslag på totalt 27,6 miUoner kronor" I detta sammanhang hade behandlats dels de i anledning av propositionen 1974:47 väcktamotionerna 1974:1663av m. fl. (s), 1974:1695av i m. fl. (c), 1974:1722 av () vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde utredning och förslag angående lokaliseringav statens industriverk och att vad i motionen anförts därvid beaktades, 1974:1723 av m. fl. (s, c, fp, vpk) varihemstäUts att beslutade att kom med som en alternativlokaliseringsort för statens industriverk i den utredning som Kungl. Maj:tenligt propositionen skulle göra, 1974:1724 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen tiU : Förvaltningskostnader för budgetåret1974/75 under trettonde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av 10 900 000kronor, 1974:1725av m. fl. (m, c, fp), 1974:1726av herrar () och (), dels den i anledning avpropositionen 1974:63 väckta motionen 1974:1762 av m. fl. (c),såvitt nu var i fråga (punkten 2), Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. dels deunder den aUmänna motionstiden väckta motionerna 1974:239av m. fl. (fp), såvitt nu var i fråga, 1974:542av () och () var] hemställts att beslutade lokaliserastatens till , 1974:554 av ] m. (fp, c, m), 1974:845 av herrar () och (), 1974:865 avherr i Heden m. fl. (c, m) vari hemställts att beslutade att helaindustriverket skuHe förläggas tiU , 1974:870 av m. fl. (c). Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. 1974:1122av i Ulfsbyn m. fl. (c, m, fp), 1974:1131av () och (), 1974:1133av m. fl. (c, m, fp), 1974:1492av (), 1974:1504 av herrar i (c) ochStridsman (c), 1974:1508 av herrar i (fp) och () vari hemställts att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t som sin meninguttalade att det planerade industriverket borde lokaliseras till , 1974:1515av herrar i (c) och J osefson (c), 1974:1524av m. fl. (m) samt 1974:1530av m. fl. (c). 1 fråga om lokaliseringen av statens industriverk, ettämne som behandlats i propositionen och vissa motioner, hade inrikesutskottetavgivit yttrande (InU 1974:ly). 1. beträffande SIFU-enhetens ställning inom statensindustriverk att med avslag på a) motionen1974:1725 punkten 1, b) motionen 1974:1725 punkten 6 godkände ipropositionen 1974:47 angivna riktlinjer för kursverksamheten vid statensindustriverk i ifrågavarande del, 2. beträffandeSIFU:s filialorganisation att med avslag på a) motionen1974:1524, b) motionen1974:1695, c) motionen1974:1725 punkten 2, d) motionen 1974:1725 punkten 5 godkände ipropositionen 1974:47 angivna riktlinjer för kursverksamheten vid statensindustriverk i ifrågavarande del, 3. beträffandeSIFU-filialernas ställning i förhållande till företagareföreningarna attriksdagen med avslag på motionen 1974:1725 punkten 7 godkände i propositionen1974:47 angivna riktlinjer för kursverksamheten vid statens industriverk iifrågavarande del, 4. beträffandeprinciper för SIFU:s kursavgifter att skulle avslå motionen 1974:870, 5. beträffandeutbildningsåtgärder för byggnadsbranschen att skulle avslå motionen1974:1492, 6. beträffandeanslag till statens industriverk för kursverksamhet att med bifalltill propositionen 1974:47 i ifrågavarande delar för /75 undertrettonde huvudtiteln anvisade a) till : Kursverksamhet m. m. ett förslagsanslag av , b) med avslag påmotionen 1974:1725 punkten 3 till : Bidrag tillkursverksamhet m. m. ett reservationsanslag av , 7. beträffande rese- och traktamentsbidrag till deltagarei SIFU:s kurser att skulle avslå motionen 1974:1 133, 8. beträffande lokaliseringen av statens industriverk attriksdagen med avslag på a) motionerna1974:542, 1974:865 och 1974:1508 (avseende ), b) motionen1974:1722 (avseende EskUstuna och ), c) motionen1974:1723 (avseende ), d) motionen1974:1663 (avseende södra förorter), e) motionen 1974:1726 (avseende förortskommun inomStorstock holm) godkändevad som anförts i propositionen 1974:47 i ifrågavarande del, 9. beträffande riktlinjer i övrigt för kursverksamhetenvid statens mdustriverk, m. m. att skuUe a) i övrigtgodkänna de i propositionen 1974:47 angivna riktlinjerna för kursverksamhetenm. m. vid statens industriverk, b) med bifall tillpropositionen i ifrågavarande del bemyndiga Kungl. Maj:t att vidta deövergångsanordningar och åtgärder i övrigt som behövdes för genomförande av vadsom föreslagits i propositionen, 10. beträffandeanslag till statens industriverk för förvaltningskostnader att medbifall till propositionen 1974:47 i ifrågavarande del och med avslag påmotionen 1974:1724 till : Förvaltningskostnader /75 under trettonde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av13 , 11. beträffandeanslag i övrigt till statens industriverk att med bifall tillpropositionen 1974:47 i ifrågavarande delar för /75 undertrettonde huvudtiteln anvisade a) till : Utredningar m. m. ett reservationsanslag av , b) till : Utrustning ett reservationsanslag av , 12. beträffande anslag till företags- och branschfrämjandeåtgärder att med konstaterande att i propositionen 1974:1 bilaga 15 under punkten B 4 framlagt förslag i ämnet återkallats med bifall till propositionen 1974:47 i ifrågavarande del och med avslag på a) motionen 1974:239punkten B, b) motionen1974:554, c) motionen1974:1504, d) motionen1974:1515, e) motionen1974:1530, f) motionen1974:1725 punkten 4, g) motionen1974:1762 punkten 2 tillFöretags- och branschfrämjande åtgärder för /75 under trettondehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 13. beträffande avsättning av medel för visskonsultverksamhet att skulle avslå a) motionen1974:239 punkten C, b) motionen1974:1122, 14. beträffande stimulansåtgärder åt pälsindustrin attriksdagen god kände de i propositionen 1974:1 bilaga 15 under punkten B 4 angivna riktlinjerna för stimulansåtgärder för pälsindustrin. Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. 15. beträffandeföretags- och branschfrämjande åtgärder för stenindustrin att skuUeavslå motionen 1974:845, 16. beträffandeutbUdningsåtgärder för skrädderiidkare att skulle avslå motionen1974:1131. 1. beträffande lokaliseringen avstatens industriverk av i Glömminge, , herrPetersson i samt (samtliga c) som ansett att utskottetunder 8 bort hemställa, a. i anledning av motionerna 1974:542, 1974:865,1974:1508, 1974:1722 och 1974:1723 som sin mening ge Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanterna anfört om inriktningen av det fortsatta utredningsarbetet rörande lokaliseringen av statens industriverk, b. avslå motionerna 1974:1663 och 1974:1726 omlokalisering av statens industriverk inom , 2. beträffande anslag till statens industriverk förförvaltningskostnader av herrar Regnéll (m) och Hovhammar (m) som ansett attutskottet under 10 bort hemställa, att i anledning av propositionen 1974:47 iifrågavarande del och motionen 1974:1724 tUl Statens industriverk:Förvaltningskostnader för /75 under trettonde huvudtitelnanvisade ett förslagsanslag av . i Glömminge (c): Vid detta utskottsbetänkande, nr 35, har vifrån en reservation som gäUer övervägandena om placering av statensindustriverk. Jag skall inte beröra något annat än själva lokaliseringsfrä-gan. I proposition nr 47 föreslår industriministern att verketlokaliseras tiU . Däri instämmer inrikesutskottet, som harhaft frågan tiU behandling, och även näringsutskottets majoritet. I detta sammanhang har det under riksdagssessionen väcktsmånga motioner där ohka lokaliseringsorter föreslås. Representanter för en radorter som anser att de behöver bevaka sina intressen och menar att näringslivetoch samhällslivet på orten behöver förstärkas har föreslagit sin hemort förplacering av industriverket. Men det finns också motioner frånStockholmsregionen med i den här packen, där ges förord ochoUka delar av denna region utpekas som lämpliga för lokaliseringen. Vi reservanter anser att en allvarlig prövning avlokalisering utanför bör övervägas - dessa synpunkter får inte skärasav .. Vi har väl vissa orter i åtanke. Jag kan nämna , somlämpligen kan komma med i en slutlig prövning. Det får ju inte vara så att pendeln slår tillbaka, när detnu skett en hel del utflyttningar från och som vi vet kritik riktats mot detta. Man får inte börja med en utjämning för attge andra företag som kompensation för dem som regionen förlorat. Det är mycket viktigt att man prövar vUka institutioner sombäst kan Ugga utanför och vUka institutioner som absolut börförläggas inom . Jag tycker att statens industriverk liggernärmare till för utflyttning än en del andra t. o. m. närmare än statensvägverk kanske. Nåväl det kan bedömas oUka. Men vi reservanter anser attindustriverket inte är en av de institutioner som med absolut nödvändighetbehöver ligga i . Statskontoret har utrett frågan och funnit att detlämpligaste skulle vara en lokaUsering till . StatskontoretvUl emeUertid uite ange vilken sektor av området som skulle vara lämpligast. Var i verket skulle ligga kan vara av mindrebetydelse ur rikssynpunkt. Varken inrikesutskottet eller näringsutskottet harangett vUka skäl som gör att man förordar en placering i man harbara följt upp statskontorets argumentering och som sagt inte direkt angettnågra skäl. Departementschefen säger att den operativa verksamhetenskall knytas till med några filialer placerade ute i landet i övrigt. Menden del av verket som placeras i skall sortera direkt underverksledningen. Följer man propositionen kommer Boråsdelen således att sorteradirekt under verksledningen här i . Industriministern anger som huvudskäl för lokaliseringtill att om verket skulle placeras utanför skulledet få svårt att fullgöra sina utredande och verkställande uppgifter på detindustripolitiska området. Vad som kan läggas in i dessa motiv är svårt attsäga, men man kan ju alltid gissa. Är avsikten att regeringen skaU ha ennärliggande övervakande funktion kan man förstå det. Frågan är emellertid omdet är mer nödvändigt i detta fall än när det gäller övriga ämbetsverk. Detta är skälen till att vi har avgivit vår reservation;vi vUl att man skall vänta med att bestämma lokaliseringsorten. Jag ber att få yrka bifall tiU reservationen1, som har fogats till näringsutskottets betänkande nr 35. När regeringen föreslog att industridepartementetskulle byggas ut med ett ämbetsverk frågade vi oss på moderat håll om dettaverkligen var riktigt. De utredande uppgifterna rörande industriellaförhållanden här i landet hade, tyckte vi, klarats av tillfredsställande isamarbete mellan industridepartementet och de oUka intresseorganisationerna.En uppläggning sådan som den regeringen föreslog befarade vi skulle leda ökad byråkratisering av denna utredningsverksamhet, en dubblering avhopsamlandet av det faktamaterial som redan fanns inom olikabranschorganisationer och en tung hantering av dessa fakta i händerna påpersoner som i och för sig kunde ha utmärkt utbildning och fallenhet förutredningsuppdrag men som saknade den direkta kontakt med verkUgheten som manhar i de oUka branschorganisationerna. Nå, verketkom till stånd från , och föreslås en Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. Detta har vi reagerat emot och sagt att takten bör åtminstone varalångsammare och försiktigare när det gäller att bygga ut detta redan ganskastora ämbetsverk. Det har också i detta ärende väckts en motion, nr 1724, somgår ut på en reduktion av det antal tjänster som föreslagits i propositionen.För att ge en uppfattning om den nedskärning som man siktar till i motionen kanjag nämna att man skulle spara , dvs. man skuUe gå nerfrån föreslagna 13,4 till 11,6 miljoner, alltså lägre. Viföreställer oss att man skulle uppnå samma effektivitet genom att i störreutsträckning samarbeta med de näringslivsorganisationer som i många fall redanförfogar över en god statistik och har god överblick av Uurdant läget är. Dettaär bakgrunden till motionen och tiU reservationen 2, till vilken jag, herrtalman, ber att få yrka bifall. Kursverksamheten vid statens industriverk börhuvudsakligen, men alls inte uteslutande, avse att fylla det utbildningsbehovsom finns främst hos mindre och medelstora företag. Jag hänvisar här till detsärskUda betänkande om företagarutbUdning som det särskilda rådet för mindreoch medelstora företag inom industriverket har avgivit. (), som enligtpropositionen nu skall inordnas i industriverket för att ta hand om dettautbildningsbehov, har växt ut genom ombildning av det tidigarehantverksinstitutet. Med en gammal fin tradition att vårda hantverk ochyrkeskunskap har det utvecklats till ett tekniskt institut med till störstadelen utbildningsuppgifter. SIFU har väl inte helt kommit över problemen med denomställningen, och hantverksutbildningen har sannoUkt därigenom hamnat i ennågot akademisk miljö. Omställningsproblemen bUr naturligtvis återigenbetydande vid inordningen i industriverket, vUket utskottet väl inser. Det är nödvändigt att med utgångspunkt från det betänkandeom företagarutbildningen som jag nämnde klarlägga utbildningsbehovet förföretagsledare vid mindre och medelstora företag. Den svenske småföretagarenär vanUgen en praktisk man med folkskola. Han behöver således oftast som ettförsta studiemål komplettera sin allmänna utbildning. Som ett andra studiemålbehöver han när företaget växer inhämta kunskaper på högskole- ellergymnasienivå i företagsekonomi och anslutande ämnen, i arbetsledningenspsykologi och i aktuell teknik. Slutligen behöver han som ett tredje studiemålgenom särstudier skaffa sig en bild av sina egna och sitt företags möjlighetersamt föUa med de tekniska och marknadsmässiga förändringarna inom sitt fack. En företagsledare har begränsade möjligheter att längretid vistas borta från sitt företag. Därför är det viktigt att han beredsmöjlighet att studera på hemorten. När det gäller det första studiemålet ochstörre delen av det andra är vuxenutbildningen på närmaste gymnasieort denlämpligaste studieformen. För den mest kvaUficerade delen av vad jag kallar detandra studiemålet medför den decentralisering som U 68 föreslagit allamöjligheter för företagsledaren att studera hemmavid. Vad som erfordras är samordning på orten med det allmänna utbildningsväsendet och spridningav kännedom om de möjligheter som finns. Det är en uppgift för de lokala ellerregionala organ som skall betjäna mdustriverket. Det tredje studiemålet kräversärskilda åtgärder för kursuppläggning och läromedelsproduktion, för vilkadirekta insatser erfordras från industriverket genom den inordnadeSIFU-enheten. Om studieverksamheten i så stor omfattning som jag härnämnt bedrivs inom det allmänna skolväsendets, huvudsakligen vuxenutbildningens,ram blir den kostnadsfri för den enskUde, och något anslag till stipendier fördessa studier i likhet med vad som föreslagits i motionen 1725 - erfordras dåinte. Hur industriverket skall betjänas regionalt är en frågasom är viktig i detta sammanhang. Det börjar nu emellertid bli alltmer erkäntatt företagareföreningarna är mest lämpade för den uppgiften. Genom sitt inslagav såväl statligt som kommunalt och enskilt medlemsintresse är de bäst skickadesom kontaktorgan i båda riktningarna, både uppåt och nedåt.