prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Porrär nalurliglvis också ett bekymmer. Men det som betecknades som porr för tio årsedan betecknas inte som porr . Jag kan inte instämma i atl det skullevara särskilt besvärligt på den punkten. HerrFågelsbo tog upp det anmärkningsvärda i att program sändes i repriser trols alldel förelåg anmärkningar lill radionämnden som ännu inie var behandlade. Delkan vi inte heller kritisera för. Skulle vi ha en sådan regelatt program icke fick repriseras när del hade anmälts hos radionämnden, skulledel innebära alt man genom en serie fortlöpande anmälningar kunde påverkaprogrampolitiken på så säll all helt enkelt hindrades att sändaangelägna program i repris. Del måsle bli sak alt frän falllill fall avgöra om man skall sända i repris ell program som är anmält tillradionämnden. Hen i Agnas (m): Jag skulle tro alt djupast är och jag överens om detmesta. Men sade att det är en annan uppfattning om vad somär porr än . Förmodligen är det riktigt, och inte minst TV harbidragit lill atl det har blivit en annan uppfallning. Jagtittar som sagt myckel litet på TV, och film ser jag aldrig. Men jag råkade sei i går, en tidning som ju inte har mycket sanning i regel, men därman tar emot insändare. Där finns på s. 3 en röst från med signaturen"Jag reagerar starkt". Rubriken lyder: "Bara samlag iTV-burken." Naturligtvis är delta en oerhörd överdrift, del förslår jag.Men insändaren verkar inie tala hell vid sidan om verkligheten. Han redogör förvissa program som han har sett och talar om nakna kroppar osv. Han lycker alldel är en stor del av programmen som innehåller sådant som är porr, och hansäger: "Kärlek mellan tvä människor, som verkligen älskar varandra, ärvackert men hör dock intimiteten lill." Jag skulle tro all de allra fiestasvenskar tänker precis sä. Del hör intimiteten lill, det är ingenting som kansändas i radio och TV. Har man själv barn - också små barn - måste man reageramot att sådani skall sändas ul lill våra hem och all vi inie har någol annalförelag än som vi kan köpa licens hos för all se deras program islällel. Hen (): Jag skall inte ge i Agnas någon replik i anledning av delhan sisl sade. Däremot skall jag försöka ge ell svar på en fråga som herrNilsson förut slällde och som jag glömde. undrade hur stor andel religiösa program det finns i Radiosprogramulbud. Jag har inie några procentsatser här, men jag kan nämna att årel1972/73 kunde i TV:s bägge kanaler betecknas som religiösa program.Detta motsvarar och . I ljudradion kan underrubriken räknas in pä dess tre kanaler, alltsålitet drygt per dag. Jag tillhör inte dem som personligen följer med de religiösaprogrammen, men skall man klaga pä någonting här så bör man kanske påpeka altverkligt stora grupper i delta land är religiöst intresserade och alt dessafår så knapp programtid. Därmed harjag framfört litet kritik till SverigesRadio. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i Agnas och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller kulturulskottels hemställan i betänkandet nr 20punklen 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr I av i Agnas och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservationen nr 2 av fruRyding, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller kullurutskollets hemslällan i betänkandel nr 20punklen 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av . Rundradio- och andra massmediefrågor Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Punkterna 13 och 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemslällan, dels ulskotlels hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill reservaiionen nr 3 av herrMallsson i Lane-Herrestad m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller kullurulskoilels hemslällan i belänkandei nr 20punklerna 13 och 14 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemslällan med den ändring däri som föranledes av bifalltill reservaiionen nr 3 av i Lane-Herrestad m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenEliasson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultal: Nr 125 § 21Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 21 med anledning av mo- Onsdaaenden tioner om kostnadsfri polisbevakning vid idrottsarrangemang. --------------- Ulskotlels hemslällan bifölls. förlossning §22 Forskning om smärtlindring vid förlossning Föredrogs utbildningsulskottels belänkande nr 34med anledning av moiion angående forskning om smärtlindring vid förlossning. I della betänkande behandlades molionen 1974:465 avfru m. fl. (vpk) vari hemslällts alt uttalade sig för allresurser ställdes lill förfogande för forskning kring smärtlindring vidförlossning och att särskild smärlforskning bedrevs. Ulskottel hemställdeatl skulle avslå motionen 1974:465. Reservationhade avgivits av (vpk) som all utskottet bort hemställa, allriksdagen med bifall til! motionen 1974:465 som sin mening gav Kungl. Maj:llill känna vad reservanlen anfört belräffande resurser för forskning omsmärtlindring vid förlossning och om särskild smärllind-ringsforskning. FruLANTZ (vpk): Till ulbildningsutskoltels belänkande nr 34, som handlar om forskningkring smärtlindring vid förlossning, har fogals en reservation. Betänkandetbehandlar molionen 465 frän kommunisterna, och den motionen ären följdmotion lill molionen 435, vilken mera komplext handlar om smärtlindringvid förlossning. Detär olyckligt att inte de båda motionerna kan behandlas , eftersom deär så nära sammankopplade och den ena motionens krav är en förutsättning föratt den andra motionens krav skall kunna uppfyllas. 1dag har vi att behandla enbart forskning kring smärtlindring vid förlossningoch behovet av resurser härför. "Smärtlindringvid förlossning är ett rimligt krav som varie kvinna som så önskar skall fåuppfyllt." Så står det i socialutskottets belänkande , nr 40.Riksdagens beslut i denna fråga blev också alt varie kvinna skall ha rätt attbegära smärtlindring vid förlossning. Man kan då fråga sig hur riksdagensbeslut infriats. 1andra medicinska sammanhang betraktas del som en självklarhet all patienteninte skall behöva uppleva onödig smärta. Så är ofta inte fallet vidförlossningssmärta. Detframhålls ofta att kvinnor som upplever stark smärta vid förlossning måste fåriklig smärtlindring. Del är bättre både för barnet och för kvinnan atl kvinnanfår smärtlindring än atl hon har outhärdliga smärtor. Bara kvinnan själv kanavgöra om hon harouthärdliga smärtor. Om barnaföderskan är starktsmärlpåverkad, ångestfylld och spänd med forcerad andning och ökal syrebehovpåverkas både hennes och barnets ämnesomsättning, och detta påverkar i sin lurnegalivi hela förlossningsförloppet och kan få allvarliga konsekvenser. Ennegativt upplevd förlossning kan också få allvarliga följder för barnels helaframtid. Dessutom kan en svår och smärlfylld förlossning psykologiskt påverkadet känslomässiga förhållandet i familjen. 1 smärtlind-ringsdeballen anges oftaall ungefär en tredjedel av alla barnaföderskor upplever så starkförlossningssmärla att de har behov av effektivare smärtlindring. Dennauppfallning grundar sig bl. a. på ' undersökning , somvisade att en tredjedel av dem som tillfrågades dagen efter förlossningenupplevi "svår" eller "nästan outhärdlig" smärta vidförlossningen. Vidare åberopas ofta undersökningar som visar alt en tredjedelupplevi den smärtlindring de fåtl som otillfredsställande. Iundersökningen "Smärlupplevelse och behovet av smärtlindring underförlossning" av elt forskningsteam frän - , Kebbon, Zador -och visas all man får betydligt högre siffror på upplevd outhärdligsmärta om registreringen av smärtinlensilelen görs efterföriossningen. Av undersökningens 318 kvinnor upplevde inte mindre än 84procent av kvinnorna under förlossningens gång en outhärdlig smärta. Denallmänna uppfallningen att omföderskor upplever förlossningen som mindresmärtsam har inte bekräftats i denna undersökning. - Vill kvinnan över huvudlaget ha smärtlindring? I nyssnämnda undersökning redovisas atl ungefär 30procent av de kvinnor som tillfrågats utan tvivel vill ha en effektivsmärtlindring. Atlinte en högre procentandel - jämfört med det stora procenttal som sagt sigkänna en outhärdlig smärta - sagt sig ha önskemål om effektiv smärtlindring kannog förklaras av den osäkerhet som fortfarande råder om konsekvenserna avkvalificerad smärtlindring. Antaletförlossningar i uppgick lill ca 110 000. Bara 7 av I 000fick effektiv smärtlindring i form av s. k. epiduralblockad. Jagavser, herr talman, alt i en senare deball här i kammaren noggrannare gå in påolika former av smärtlindring vid föriossning. Detframhålls i debatten att de kvinnor som upplever stark smärta vid förlossningmåsle få adekvat smärtlindring. Men delta krav och denna målsättning kräverstora resurser. a. måsle stora resurser anslås till forskning för altutveckla metoder med minimala risker för moder och barn. Motionen465 har blivit föremål för en omfattande remissbehandling. Innehållet i deremissyttranden som utskoliei inhämtat över molionen bestyrker motionärernasfarhågor, nämligen all de resurser som ställs lill förfogande för forskningkring smärtlindring vid förlossning är hell olillräckliga. Så goll som samlligaremissinslanser lillslyrker molionä-rernas krav, och remissinstansernaspositiva yttranden över motionen Forskningom smärtlindring vid förlossning Forskningom smärtlindring vid förlossning utgör ell väl dokumenteratbevis över resursernas otillräcklighet. Somexempel kan anföras univerisilels medicinska fakultets remissyttrande,som säger: "En av anledningarna lill all beslut om rätt tillsmärtlindring vid föriossning inte lett lill önskat resultal är utan tvivelbristande kunskaper om olika smärllindringsmeloders inverkan på modern ochbarnet. Många läkare i ansvarig ställning anser sig sakna tillräckligtvetenskapligt underlag för en säker bedömning av riskerna i samband medkvalificerade former av smärtlindring. De saknar därigenom också underlag fören bedömning av vilka resurser som skall krävas av sjukvårdshuvudmännen för attreformen praktiskt skall kunna genomföras.-- Fakultetenstöder därför motionärernas krav på ökade resurser för forskningkring smärtlindring vid förlossning och därmed sammanhängande problem." Göteborgsuniversitets medicinska fakultet anför följande: "Förstärkning av deobstetriska undervisningsklinikernas kader av specialisikompetenta läkareuppfattas som en förulsällning för att intensifierat forsknings- ochutvecklingsarbete belräffande obsletrisk smärtlindring skall leda lill eltinfriande av den av formulerade målsättningen." Umeåuniversitet säger genom professor : "Jag instämmer i motionen1974:465 om atl behövliga resurser ställs till förfogande för forskning kringsmärtlindring vid föriossning." medicinska fakultet ställer sig också mycket positiv tillförslaget om att resurser ställs lill förfogande kring smärtlindring vidförlossning och "stöder varmt riksdagsmotionens förslag". Del påpekasdock myckel riktigt atl en inte oväsentlig forskning i hithörande frågor redanbedrivs, men fakulteten "ser det mycket angelägel att della myckel viktigaämnesområde får ytterligare resurser för forskning ochutvecklingsarbeten". Linköpingshögskolas medicinska fakultet säger: "Faktorer som berör säkerheten förmodern, de olika smärilindringsmetodernas effekt på förlossningsarbetet och påfoslrel måste sålunda också tas upp lill ingående diskussion. Även om det klartvisas all t. ex. en epiduralanestesi i ett stort antal fall kan ge utmärktsmärtlindring med få negativa effekter, är det dock relativt litet utrett vaddet skulle innebära medicinskt och praktiskt om denna avancerade aneslesimetodskulle komma all utnyttjas generellt." Statensmedicinska forskningsråd anför följande: "Trols aktiv forskning kringsmärtlindring vid förlossning såväl inom som utom landel föreligger utan tvivelfortfarande behov av ökade kunskaper om olika smärtlindringsmetoders inverkanpå moder och barn, exempelvis för atl utröna vilken personalutbildning ochpersonaltäthet som behövs för alt minimera eller eliminera risker med altanvända smärtlindringsmeloder. En av anledningarna lill att beslut1971 om rätt till smärtlindring vid förlossning inte har lett till önskatresultat lorde således fortfarande vara att många läkare i ansvarig ställninganser sig sakna lillräckligl velenskapligt underlag för en säker bedömning avriskerna i samband medkvalificerade former av smärtlindring." Landstingsförbundetunderstryker starkt behovet av "ytteriigare undersökningar rörande olikasmärllindringsmeloders effektivitet och risker för moder och barn samt sådanaspeciella säkerhetsåtgärder som är erforderliga för alt möta sidoeffekterna avmetoderna". påtalar också "ett olillfredsslälll behov avforskning" inom seklorn. Socialsiyrelsenpåpekar alt del finns en väl etablerad internationell forskningsverksamhet menskriver samlidigl: "Del är emellertid väsentligt att framhålla alt denanestesiologiska forskningen hämmats av en relativt lågforskningskapacitet, vilken orsakals av brislen på såväl aneslesiologer som påanestesiologfiänster. Del är därför angelägel atl förstärka forskningen inomförlossningsförberedelse och obsletrisk anestesi genom utökning av forskningsresurserna." Riksdagensprinciputtalande föregicks av ett antal motioner i vilka påtaladesatl otillräckliga kunskaper föreligger om de eventuella risker som kan varaförenade med olika smärtlindringsmeloder och all forskningen i vårt land börintensifieras för alt få fram bra meloder. Del krävdes också åtgärder för attfå lill sländ klinisk och experimentell forskning på della område. Delfinns inget som bestrider all forskning bedrivs på delta område både inom ochutom landet, men däremot finns det vitsordat all den forskning som i dagbedrivs är underdimensionerad och därför äger dessa molioner från1971 fortfarande giltighet. Utbildningsulskottelsmajoritet avstyrker motionen 465. är anmärkningsvärt då sä goll som allaremissinslanserna dokumenterat ell behov av atl resurser i en hell annanomfalining än vad som föreligger slälls lill förfogande. 1 ulskolletsskrivning heter del all utskottet anser all uttalande är 1971, altdel föreligger behov av ytterligare undersökningar rörande olikasmärllindringsmeloders effektivitet och risker för moder och barn, fortfarandeäger giltighet. I utskottets skrivning påtalas också all mänga läkare iansvarig ställning anser sig sakna tillräckligt velenskapligt underlag för ensäker bedömning av riskerna i samband med kvalificerade former avsmärtlindring och atl della i sin tur lett till all beslut från 1971inte gett önskat resultat. Till sisl anför ulskollet alt det är ofrånkomligtatl resurser för forskning kring smärtlindring bör avvägas mot resurser förandra forskningsområden och vill inte förorda all prioriterar dennaforskningsuppgift före andra forskningsuppgifter. Tillätmig tycka att del är litet av en antiklimax i utskottets skrivning och dåframför allt mol bakgrund av vad remissinstanserna anför. Om beslutfrän var allvarligt menat, och det har jag väl ingen anledning altbetvivla, så borde efler vad remissinstanserna vitsordat och klartdeklarerat, nämligen att olillräckliga forskningsresurser föreligger, lakonsekvenserna av beslut och tillse att beslutet följs upp i praktiskhandling. Reella möjligheter måsle ges lill Forskning om smärtlindring vid förlossning Forskningom smärtlindring vid .förlossning en intensifierad forskningför att få fram effektiva och säkra meloder för smärtlindring vid förlossning. Delfinns tvä alt-satser i motionen 465. 1 den ena krävs all resurser ställs lillförfogande för forskning kring smärtlindring vid förlossning. I den andra krävsresurser för att bedriva särskild smärtforskning. 1fråga om särskild smärlforskning anför utskottet alt sådan forskning redanbedrivs vid teoretiska instilulioner för fysiologi och neurofysiologi. ärriktigt, men vad som avsetls i molionen är all ge möjligheter lill en samladsmärlforskning. bedriver man på skilda institutioner och inom skildaämnesområden var för sig smärlforskning. Vad som bör tillskapas är ell forumdär en samlad smärlforskning kan bedrivas och för vilken särskilda resurserges. Tillåtmig, herr talman, deklarera alt min avsikt med denna moiion är atl försöka göradet lättare att föda barn i . Meddelta, herr talman, yrkar jag bifall till den reservation som är fogad lilluibildningsutskoliets belänkande nr 34. Underdella anförande överlog herr andre vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen ALEMYR (s): 1 den moiion som hänvisar till och som utskoliei behandlatyrkas för del första all resurser slälls lill förfogande för forskning kringsmärllindring vid förlossning. Sädana resurser finns redan, och följaktligen ärdel motionsyrkandel ell slag i luften. För det andra yrkas atl särskildsmärlforskning skall bedrivas. Sådan bedrivs redan, och följaktligen är ävenden delen av motionsyrkandel ell slag i luften. Nuhar utskottet ändå gått in på en mera seriös behandling av denna motion änmotionens alt-satser rimligen motiverar. När det gäller dessa problems vidd ochbetydelse kan jag utan några inskränkningar dela den uppfallning som gjort sig till tolk för. Hon har gjort uttalanden som rätt väl stämmer medvad har sagt. Men för alt undvika alla missförstånd vill jagsäga alt betydande forskning förekommer på båda de områden som vpk-motionen larupp. Sedanär det självfallet så atl de flesta forskare vid universiteten och andrainstitutioner tycker all deras resurser är olillräckliga. På vilkel ämnesområdesom helst vid institutionerna där vi går ut och frågar om resurserna ärtillräckliga, så svarar man alt del vore värdefulll all få större resurser lillforskningen. Del är säkerligen en riktig bedömning. Del kommer alltid altbehövas myckel pengar, och det kommer alllid all föreligga en sådan silualionau man kan säga att del vore bra om vi hade ännu mera. Del är i delia läge,herr lalman, som vi behandlar denna fråga. FruLanlz har i sin reservation anfört alt utskottet bort förklara alt de resursersom nu finns i högre grad än skall överföras just till dessaforskningsområden. Det skulle betyda atl vi log bort pengar från andraforskningsområden, och det kan riaturtigtvis utbildningsuiskoliei i delta lägeinte be göra. Om anser atl vi skulle anvisa mera pengarborde hon ha yrkat på del, men det har hon inie gjort. Del var fritt fram atlgöra del när vi anvisade medel till forskningsråden och universiteten.Vi har för det innevarande budgetåret anvisat pengar lill universiteten,lill forskningsråden och lill andra institutioner. AU vi inom de ramarna nuskulle omfördela medel är inte möjligt. Jag ber, herr talman, atlfä yrka bifall till utskottets hemslällan. Forskningom smärtlindring vid förlossning (vpk): Del är ju skönt atl och jag är överens i princip, men delär ingen mening med all ullala sin goda vilja om man inte är beredd all ipraktisk handling ta konsekvenserna av det man säger. Del är självklart alt enutbyggd förlossningsvård med möjligheter till en kvalificerad smärtlindring ochden forskning som med nödvändighet måste föregå en fullgod förlossningsvård ärresurskrävande. Frågan om smärtlindring och allt vad som hör dit är för mig ochmilt parti en prioriteringsfråga. Därmed inte sagt att resurser skallomfördelas från andra lika angelägna forskningsobjekt. Fråganvarifrån man skall ta pengarna anmäler sig osökt. Härvidlag finns det olikamöjligheter. Det finns t. ex. remissinstanser som förordat en ändrad fördelningi vad gäller anslagsmedel. Lundsuniversitet säger bl. a.: "För atl tillfredsställa de enligl fakultetensåsikt berälligade krav på förbälirad förlossningsaneslesi som med kraftframförts av allmänheten genom massmedia och av folkels represenlanler genomovannämnda riksdagsmotion, fordras en ändrad fördelning av anslagsmedel och enändrad prioritering av nya läkartjänster." Statensmedicinska forskningsråd anför: "För atl en brett lagd forskning skallmöjliggöras anser rådet alt det för detta ändamål måste tillskapas särskildaanslag lill forskningsläkartjänster." Enmöjlighet är, menar jag, att nya utökade resurser tillförs sjukvårdsforskningenoch atl därvidlag forskning om smärllindring vid förlossning starkt prioriterasi den interna resursfördelningen. En annan möjlighet är atl omfördelaforskningsresurser från hell andra forskningsområden till forskningen kringsmärtlindring. Jag tänker då närmast pä mililärforskningen, som har i detnärmaste fyra gånger sä stora resurser som hela den medicinska forskningenenligl uppgift från forskningsberedningen. Isocialstyrelsens /76 sägs: "Ökad uppmärksamhet har efterriksdagsbeslul 1971 ägnats frågan om smärtlindring vid förlossning. 1 sambanddärmed har del framstått som angeläget all ytteriigare stödja denmödraundervisning som bedrivs vid mödravårdscentralerna." Någotytterligare uttalande om smärllindring vid förlossning förekommer inte isocialstyrelsens /76. Resurser för avancerade smärtlindringsmeloderomnämns sålunda inte i pelilan. Detta kan synas märkligt Forskning om smärtlindring vid förlossning eftersom socialstyrelsenpekal pä det viktiga i atl öka och förstärka forskningen på detta område. Bl.a. mot bakgrund av anser jag del myckel viktigt allriksdagen ger en viljeyttring lill känna och uttalar krav på all resurser itillräcklig ulslräckning slälls lill förfogande och gör della genom all bifallamolionen 465 genom alt stödja reservaiionen lill ulbildningsutskoltelsbelänkande. Jagvissie när jag skrev den här molionen atl de resurser som slälls tillförfogande var otillräckliga. Efter genomgång av remissutlåiandena harjag fållklart för mig hur ofantligt stor bristen på resurser är på delta område. Jagkan här inte precisera ell exakt resursbehov, men jag skulle önska atlriksdagen ville ge till känna en viljeyttring för all resurser ställs lill förfogandei tillräcklig omfattning. HerrALEMYR (s): har, vilket nalurliglvis är taktiskt tillämpbart, valt atlcitera de delar av remissvaren som ger stöd för påslåendet all resurserna ärotillräckliga. Man kan i del digra remissmaterialet läsa ul också andrapåpekanden som talar om i vilken utomordentligt betydande utsträckningforskning på dessa områden redan förekommer. De av ledamöter som ärintresserade av det här kan myckel läll få del av de remissvar som harinkommit. Delär sant atl ett av universiteten sagt all man skulle kunna omfördelaforskningsresurser. är skyldigt all framföra de synpunkternatill universitetskanslersämbetet i vanlig ordning när det lämnar in sinapelita. Del är omöjligt för all i efterhand göra omfördelningar medhänsyn bl. a. lill alla de ijänsier som finns ule i universitetsorganisationen,vilka man inte bara med ett penndrag så här i kanändra. Delta är en mycket mer komplicerad problematik än vad överhuvud taget föreställer sig.