prot · FX0938 · 1974-12-31 00:00:00 — Det har undersenare år förts en ständig debatt om generella eller selektiva åtgärder. Dagensbeslut innebär att vi i ordentlig omfattning prövar enkombination av båda åtgärderna. Och det behövs ju både en allmän stimulans ochpunktvisa insatser, i första hand då stöd till barnfamiljer och pensionärer. Desynpunkter som anförts i den allmänna debatten rörande administrativa ochtekniska svårigheter samt krångliga övergångsbestämmelser vid en omläggning avmervärdeskatten har jag inte funnit särskilt övertygande. Det har tidigarevarit möjligt att utnyttja tabeller vid momshöjningar; då borde det också varamöjligt att göra det vid momssänkningar. Och om man skall använda alternativetatt märka om varor, så borde väl de ommärkningarna inte vara besvärligare änaUa andra ommärkningar som görs av andra skäl. Sådana förekommer som bekant. Omstimulansen får effekt på ekonomi och arbetsmarknad, så är väl detta extraarbete i högsta grad motiverat. Mervärdeskatten har ju som en av sina fördelaratt den kan justeras, och den måste rimligtvis kunna justeras såväl uppåt somnedåt med hänsyn till det konjunkturläge man befinner sig i. Så några ord också om ett inslag i ochcenterns motion som inte finns med i det program varom finansutskottet harenats. Jag tänker här på den standardsäkring av stödet till barnfamiljerna somen indexreglering av de allmänna barnbidragen skulle innebära. Partierna har idetta sammanhang enats om att föreslå ett extra tillägg till barnbidragen förapril. Det är bra. Det ger barnfamiljerna ett värdefullt tillskott just nu ivår. Däremot finns det inte i finansutskottets betänkande något förslag om envärdesäkring av barnbidragen. Det betyder självfallet inte att vi för vår delnu har annan uppfattning i fråga om familjestödet än då motionen väcktes. Detbetyder bara att vi har varit beredda att godtaga det extra tUläggetför att senare återkomma tUl familjestödets utformning, till en indexregleringav barnbidragen, vilket är en nödvändighet om barnfamiljerna skall få ettstandardskydd. Vi har inte heller släppt kravet på en sänktarbetsgivaravgift i stödområdet, men i denna fråga liksom beträffande deallmänna barnbidragen gällde det att i detta sammanhang snabbt göra något föratt stimulera efterfrågan, för att se tUl att hushållskassan skulle få dettUlskott som behövs. Men vi kommer tillbaka till arbetsgivaravgiften. Där ärdet ju fråga om en mera permanent skatteomläggning. gäller det entillfällig ändring av skatterna för att påverka köpkraften. Allra sist vill jag också säga några ord om en fråga somhar varit aktuell i debatten men som inte direkt ingår i detaktuella reformpaketet. Det gäller inkomstskatten. En skattereform är på väg.Skatteutredningen är just nu i slutskedet av sitt arbete på ett förslag till enprovisorisk skatteomläggning. Det förslag som kommer är i flera avseenden ettbra förslag. Det betyder sänkt skatt för många människor. detbetyder en bättre samordning mellan skatter och bidrag, och det är förändringarsom vi från vårt håll fäster stor vikt vid. Det är nödvändigt att få en sådanreform, men den kan inte sättas in , den kan inte sättas in lika snabbtsom en förändrad moms. Det är en reform att gälla fr. o. m. Det finns emellertid en synpunkt som måste understrykas,då tidningarna kommer att återge tabeller som visar betydandeförbättringar , som talar om skattesänkningar på förmånga människor. Jag tror att löntagarna gör klokt i att inte knyta alltförstora förväntningar till den kommande reformen. Skattesänkningarna kommer attätas upp genom fortsatt inflation, genom höjda kommunala skatter och höjdaavgifter av olika slag. Det är på sätt och vis inte reformens fel; det beror påden fortsatta inflationen, som äter upp de förbättringar som en punktreform kanmedföra. Därför kan vi aldrig få någon ordentlig skattereform genom att göraförbättringar punktvis i nuvarande skattesystem. Det behövs en reform av annatslag. Det behövs ett inflationsskydd i skattesystemet, och vi måste på allvarta upp frågan om att göra om hela skattesystemet så att mindre andel av våraskatter Ugger på inkomster och arbete och större andel på råvaror och energi.Skatteutredningen har sin huvuduppgift kvar. Jag instämmer i de yrkanden som i denna debatt. HerrJOSEFSON (c): Alltsedan samlades på nyåret har denpolitiska debatten kretsat kring frågan om konjunkturutvecklingen. De starktökade oljepriserna medförde betydande förändringar och kostnadsfördyringarsåväl för näringslivet som för den enskUde konsumenten. De frågor vi allaställde var; Vad blir konsekvensen av den starka prisstegring som oljekrisenmedfört? Kommer prisstegringarna att medföra avsättningssvårigheter, minskadköpkraft och därmed risk för minskade sysselsättningsmöjligheter? Med denna bUd som bakgrund framstår det som naturligt attsamtliga partier blev eniga om nödvändigheten av att vidtaga stimulansåtgärder.Vi måste på allt sätt medverka till att produktionen hålls i gång, attsysselsättningsmöjligheterna består och att den inhemska köpkraften kan blibestående. Förslag till åtgärder har väckts från såväloppositionspartierna som regeringen. har haft att slutgiltigtbedöma den ekonomiska politiken och vilka åtgärder som bör vidtagas. Även omman kan vara kritisk mot att .utpräglade skattefrågor slutgiltigt behandlas iett annat utskott än skatteutskottet kan jag inte komma ifrån att, när detgäller stimulansåtgärder, samma utskott måste bedöma stimulansåtgärdernasomfattning och de ekonomiska konsekvenserna. Jag ser detta som ett nödvändigtundantag från den eljest självklara regeln att skattefrågor skall behandlas iskatteutskottet. har självfallet haft tillfälle att avgeyttrande över de avsnitt som gällt skattefrågor. Jag skall något beröra ett parav dessa. 1 motioner bl. a. från föreslogs somkonjunkturstimulerande åtgärd ensänkning av momsen. Mervärdeskatten har tidigare använts som instrument för attdämpa efterfrågan i en överhettad konjunktur, och givetvis är den likaanvändbar i motsatt riktning - för att stimulera konjunkturen. Vi anser i vårtparti att mervärdeskatten är ett instrument som går bra att använda för attstimulera eller dämpa efterfrågan i situationer där det sker storakonjunkturförändringar. har föreslagit en sänkning av mervärdeskattenmed . Jag anser att detta är riktigt. I pressen, och även iskatteutskottets yttrande, har ifrågasatts huruvida en sådan sänkning avmervärdeskatten verkligen kommer konsumenterna till godo. Jag är för min delövertygad om att så kommer att ske. Handelns folk känner säkert sitt ansvar.Därtill förekommer liksom'tidigare konkurrens såväl inom handeln sommellan skilda företagsformer. Dessutom förekommer en viss prisövervakning frånsamhällets sida. Men trots detta skildras denna 3-procentiga sänkning avmervärdeskatten som något som kommer att försvinna på grund av den allmännaprisstegring vi har . Momssänkningen från den innebär totalt en minskad skattebelastning på nära 1,5miljarder kronor, och ingen vill väl påstå att en sådan skattesänkning skullevara utan betydelse. Skulle vi under de kommande månaderna få en allmänprisstegring kommer denna ändå, med oförändrade marginaler, att vara dessaprocent lägre än vid oförändrad mervärdeskatt. Man talar gärna omprocentsatsen, men totalt sett rör det sig om ett belopp som är mycketbetydande både i jämförelse med andra stimulansåtgärder och i förhållande tillskattesänkningsförslag och beslut som redovisats . I stimulanspaketet ingår också förslaget om ytteriigare 1miljard kronor för att sänka konsumentpriset på vissa livsmedel.Skatteutskottet har behandlat ganska många motioner,vari yrkanden framställts om borttagande eller differentiering av mervärdeskattenpå livsmedel eller andra åtgärder för att ta bort mervärdeskattens fördyrandeinverkan på betydelsefulla livsmedel. Socialdemokraterna har här sagt nej äventill yrkandet om att utreda denna fråga. Vi ser därför med tillfredsställelseförslaget om att via statsmedel till viss del ta bort mervärdeskattensfördyrande inverkan på betydelsefulla livsmedel. Med här föreslagna ytteriigare 1 miljard fördetta ändamålhar nu den indirekta beskattningens fördyrande inverkan på livsmedlen reduceratsmed mer än en tredjedel. Man kan tvista om vilka vägar man bör gå för att fåbort mervärdeskatten på viktiga livsmedel. Den väg som alltmer beträtts avregeringen är den som föreslogs som ett alternativ avcenterns partiledare . Jag ser detta anslag på 1 miljard föratt sänka livsmedelspriserna såsom en återbetalning av mervärdeskatten, som tas ut på alla livsmedel i konsument-ledet. Det är därför ett bra förslag,även om det inte är ett sådant konjunkturpolitiskt instrument som kantillgripas både i situationer då man önskar stimulera och i situationer då manönskar dämpa. En åtgärd som denna är en stimulansåtgärd i en dämpad konjunktur- en stimulansåtgärd som sannolikt måste bli bestående och i saköverensstämmer förslaget med den ståndpunkt som vi i redan En sak som har förvånat mig när jag har lyssnat tilldebatten i kammaren är att moderata samlingspartiets representanter gång pågång har upprepat sin oro för jordbrukarnas situation att nu behöva lita tUlsubventioner från staten för att få betalt för sina produkter. varockså i sitt anförande kritisk mot att jordbrukarna inte reagerat mot en sådanlinje. Är nu denna beskrivning, som gjorts här ,överensstämmande med verkligheten? Av de varor som produceras i det svenskajordbruket är jordbrukets andel i det slutliga priset på varan när denna nårkonsumentledet omkring en tredjedel. Är det då riktigt att kalla dessaåtgärder för att sänka livsmedelspriserna i konsumentledet förjordbrukssubvention? Här har moderata samlingspartiet tagit upp ett gammaltföriegat uttryckssätt som socialdemokraterna tidigare använt om livsmedelssubventionerna.Jag beklagar detta. I statsverkspropositionen har jordbruksministern betecknatdetta anslag som ett anslag för att subventionera konsumentpriserna på livsmedel,och på samma sätt har man gjort i finansutskottets betänkande. Jag hälsar dettamed tUlfredsställelse, eftersom m.an valt ett nytt och bättre uttryckssätt förvad som är innebörden i dessa subventioner. Sedan kan man givetvis fråga sig,om det finns någon anledning att tala om subventioner. Som jag sade serjag det helt och hållet som en återbetalning av en del av den skatt som mantidigare tagit ut genom momsen på livsmedel. Det är även en annan sak i moderata samlingspartiets argumenteringi dag som har förvånat mig, och det är att man så hårt kritiserar det förslagsom nu föreligger och som innebär att man reducerar mervärdeskattens fördyrandeinverkan på viktiga livsmedel. Vi har i skatteutskottet vid flera tillfällenbehandlat motioner om att ta bort momsens fördyrande inverkan på livsmedel, ochett av alternativen i dessa sammanhang har varit att gå den väg som regeringennu har valt att slå in på. Därjämte har moderata samlingspartiet tillsammansmed och i reservationer i skatteutskottet ställt yrkande omutredning av denna fråga, och biföll ettsådant reservationsyrkande. Jag måste därför ställa frågan: Var står moderatasamlingspartiet ? Står man inte längre kvar på sin tidigare ståndpunkt,att man vill ha bort mervärdeskattens fördyrande inverkan på viktiga livsmedel?Ett av de alternativ som vi reservanter har anvisat är den väg som regeringennu har slagit in på. Tar man avstånd från detta alternativ som man harvarit med och anvisat? Jag har med det sagda velat belysa min syn påvissa avsnitt av finansutskottets betänkande nr 1 och på vad som har yttratshär . Jag ber att få yrka bifall till vad utskottet hemställt. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: begärde ett besked, och detskall jag mer än gärna lämna honom. Vi håller fast vid det utredningskrav som vi var med omatt lägga fram om att utreda möjligheten att ta bort mervärdeskatten pålivsmedel. Men det ärju någonting helt annat än det system som man nu vill tillämpa, där man går inför att subventionera vissa livsmedel genom ett anslag över budgeten och därman bibehåller momsen på livsmedel. Vi har ingalunda någon nyuppfattning, och gav också klart besked om attett borttagande av momsen på livsmedel är en bättre åtgärd än den som nuföreslås. Det är ingalunda vi som har sagt att man återinförsubventionssystemet på livsmedel; det är faktiskt vad man gör genom att ställadessa pengar tUl förfogande för jordbruksprisernas reglering. Det är detta somvi har beklagat. Vi tror att det är en åtgärd som man kommer att ångra. Mendärmed har vi ingalunda sagt annat än att det är självklart att jordbrukarnaskall ha betalt för vad det kostar att producera varorna. HerrJOSEFSON (c) kort genmäle: Jag blir ännu mer förvånad efter herrMagnussons i senaste yttrande. Det har i motioner och reservationer klartredovisats olika alternativ för att ta bort mei-värdeskattens fördyrandeinverkan på livsmedel. Ett alternativ har varit att ta bort moms på vissalivsmedel, ett annat alternativ är att ha en differentiering av momsen och etttredje alternativ är att bibehålla mervärdeskattesystemet som det är, men attgå in med statsmedel för att i ett tidigare led sänka priserna och på detsättet ta bort den fördyrande inverkan som momsen har. och folkpartiethar yrkat på utredning av denna fråga, och till detta yrkande har även moderatasamlingspartiet anslutit sig. Jag har därmed haft den uppfattningen attmoderata samlingspartiet varit berett att tUlstyrka förslag som utformats ienlighet med något av dessa alternativ. Subventionerna har ingenting med jordbruksavtalet attgöra. Avtalet med jordbruket görs upp helt fristående utanför denna diskussion.Med det nu gällande prisstoppet och med den utformning som detta anslag har ärdet fråga om att sänka livsmedelspriserna i konsumentledet, och det är inte enfas i uppgörelsen med jordbruket. i (m) kort genmäle: Det är riktigt att det i motion harstått någonting om att man skulle kunna tänka sig även den utvägen. Vi harvarit med om att begära en förutsättningslös utredning så att man får se vilketsystem som kan vara lämpligast. Det är detta som saken gäller. () kort genmäle; Som jag sade i mitt förra inlägg förutsätterjag att, när man ansluter sig till ett yrkande, då är man också beredd attacceptera grunderna, oavsett vilket av de system som föreslagits; det gällerunder förutsättning att det är genomförbart i praktiken. På grund av den något säregna praxis somtillämpats vid remittering av ärenden till utskott har genom dens. k. paketprincipen såväl sociala som byggnadspolitiska och skattetekniskafrågor flyttats från sakutskotten till finansutskottet. insatser ien av våra större skattefrågor har på detta sätt, åtminstone förparlamentarikernas del, inskränkt sig till ett yttrande av huvudsakligenteknisk natur. Utskottets majoritet har dock ansett frågan om entidsbegränsad eller tillfällig sänkning av mervärdeskatten vara av så storskattepolitisk betydelse att den inte kunnat avhålla sig från ett värdeomdömevid sidan av det tekniska utlåtandet, även om det inte gått att samla helautskottet kring detta. Detta värdeomdöme, som väckte sådan uppmärksamhet innanförhandlingarna började i finansutskottet, omfattar egentligen fyra rader eller tio rader om man så vill på s. 60 och 61 och innebär i korthet att omman i ett visst läge tUlgriper tillfälliga sänkningar av mervärdeskatten somkonsumenten inte kommer att märka, så föreligger uppenbara risker attallmänhetens förtroende för skattepolitiken kan rubbas. Utskottets minoritethar menat att en sådan värdering som majoriteten gjort inte hör hemma i etttekniskt yttrande. Men majoriteten som förmodar att skattefrågor ifortsättningen kommer att behandlas i skatteutskottet känner sig ha ett ansvarför att skattereglerna utformas inte bara på tekniskt godtagbart sätt utanockså på ett sådant sätt att de kan ha allmänhetens förtroende. Varför föreligger då skäl att tro att konsumenten inteskall märka en momssänkning särskilt mycket? Man har bl. a. tidigare i debattentalat om omsättningsskattens möjlighet som konjunkturpolitiskt styrmedel.Skatteutskottets majoritet har dock aldrig kunnat tänka sig att en sänkning avmervärdeskatten skulle sättas in i ett läge av den starkt inflationistiska typsom just nu är förhanden. Inflationen har ju tidigare bekämpats medköpkraftsindragningar. 5 procents sänkning av skatten och i ännu högre grad 3procents sänkning försvinner helt enkelt i den allmänna prishöjningsvägen.Utskottet anser att allmänheten inte har en rimlig chans att bedöma huruvida enutebliven skattesänkning beror på faktiska fördyringar i tidigare led eller omden har förvandlats till ökade marginaler, marginalökningar som i och för sigkanske kan vara befogade men som ändå inte kommit till stånd om inteskattesänkningen gett chansen härtill. Däremot vågar vi med hundraprocentigsäkerhet säga ätt en uppjustering av skattesatsen kommer att slå igenom påprisnivån. Jag tror att man kan tyda regeringens beslut om ett utökatprisstopp som ett litet medgivande till de tankegångar som skatteutskottetsmajoritet gjort sig till tolk för. Regeringen har förmodligen inte heller trottpå att konkurrensen skulle vara en tillräcklig garanti för att momssänkningenskall komma konsumenterna till godo. Företrädarna för handeln har inte heller varit särskiltentusiastiska för en kort tids sänkning av mervärdeskatten med de problem dettaför med sig i form av dubbla ommärkningar av priserna eller kanske i form avolika system för skattens uttagande i olika affärer, varigenom den enhetlighetsom vunnits på detta område nu kommer att spolieras. I pressen har cirkuleratolika uppgifter om kostnaderna som ingalunda har varit små, och även om man tarsiffrorna med en nypa salt, så rör det sig om många tiotal . Jagmedger dock att människor kommer att beredas arbete härmed, men frågan är om det är ett meningsfulltarbete som här utförs. Jag har den personliga uppfattningen att på en punkt såkommer det Onsdaeen den verkligen att bli en prissänkning genommomsändringen som kommer att o marc 1074 synas ochsom kominer kunden till godo. Det gäller den handel med---------- alkoholvarorsom sker i systembutikerna. Genom de noggranna regler rinansaeDätt som därgäller för prissättningen och genom att huvuddelen av varupriset är skatterföljer alkoholpriserna inte automatiskt med den allmänna prisutvecklingen. Pådet här området slår alltså sänkningen av mervärdeskatten igenom. Enligt deuppgifter jag har fått rör det sig om många miljoner, ja, hundratals miljoner.Huruvida dessa för akoholkonsumenten sparade miljoner kommer att användas tUlökade köp av starka drycker eller tiU annat är naturligtvis omöjligt attbedöma, men jag vågar ändå med bestämdhet säga att denna form avkonjunkturstimulans helt strider mot de principer som tillämpat ifråga om alkoholpolitiken. Efter denna personliga parentes om en sak, som inteberörts i skatteutskottets betänkande, återgår jag till att poängtera attskatteutskottet i de tidigare nämnda tio raderna anfört att de tillfälligasänkningarna av mervärdeskatten inte borde tillgripas utan att verkligttvingande skäl föreligger. Huruvida detta är förhållandet nu är naturligtvisfinansutskottets sak att bedöma, och skatteutskottet som sådant har på denpunkten inte givit någon ståndpunkt till känna. - Skatteutskottetsminoritet har velat slopa de tio rader jag tidigare talat om och i stället införa några nya rader rörande det sista av två olika beslut som fattade med en dags mellanrum i samma fråga om viss utredning om slopandet av omsättningsskatten på maten. Majoriteten ansåg dock inte att det sista beslutet kan tillmätas större betydelse än det första liksom heller inte att det kan anses höra hemma i dagens konjunkturstimulerande paket, då det bara rörde sig om en utredningsfråga. Utskottsmajoriteten har heller inte ansett att det finnsnågra skäl för att differentiera skattesatserna eller införa olika avgifter förolika delar av landet och har därför inte kunnat frångå sin tidigare ståndpunktatt regionalpolitiken skall på ett annat sätt än genom olikaskattesatser det harju också skett och inte genom att tillkrångla skattesystemet, vilket dessutom i många fall kan öppna vägarna för skatteflykt genom överföringar av olika slag. Jag tror att jag härmed har besvarat frågan hur det liggertill med de meningsmotsättningar som finns inom skatteutskottet beträffande denomstridda meningen under punkten 2. Jag trodde inte att de olikauppfattningarna om momsåterbäring på byggnadssidan var av den arten att jagbehövde uppehålla mig vid dem. Huruvida det rör sig om skatteåterbäring ellerbostadsstöd kan lätt bli en strid om påvens skägg. Jag vill svara på i fråga och sägaatt socialdemokraterna i skatteutskottet icke på något sätt vill bryta sönderdagens mervärdeskattesystem med att införa ändrade mervärdeskatteregler förbyggnadssidan eller andra verksamheter. Vi har kunnat acceptera enmomsrestitution på detta område eftersom det innebär att man ger tUlbakaungefär samma pengar och tar in mervärdeskatten utan att bryta sönder systemet. Här skuUe jag vUja göra en motfråga, som redan diskuteratsmellan och i . Det som självvarit med om i den avvikande meningen, nämligen att begära en utredning omhuruvida inte momspengar på maten skulle återföras till jordbruket på annatsätt, innebär i praktiken samma sak som det här kritiserar. Jag skulle vilja fråga om han menar att denunderbalansering av budgeten som sker genom en stor skattelättnad någonsinskall betalas tillbaka. Moderata samlingspartiet anser att vi skall sänkaskatterna, men de utgiftsminskningar man föreslår är otroligt små. De räckerinte på något sätt att täcka de skattesänkningar man föreslår utan det blir envåldsam underbalansering. Detta strider mot det gamla linje, mendet är möjligt att nu har en annan åsikt. Det går emellertid inteatt resonera om skattetrycket utan att ta med utgiftssidan och bara säga attsaken genom en underbalansering av budgeten, något som man nu gör äveni moderata samlingspartiet. har jag gjort mig till tolk förskatteutskottets uppfattning. Men låt mig också få framföra min uppfattning somenskild riksdagsman och som delansvarig för den politik som idetta land bör föra eller kanske tvingas att föra. Under tiycket av ett starkt valutautflöde åren 1969 och1970 tvingades genomföra en mycket hård penningpolitisk åtstramning.Den hjälp man då fick av finanspolitiken var mycket liten. Det var en hård kampsom fick föras, men den ledde också till framgång på betalningsbalansensområde. Många människor och bland dem också många ekonomer ansåg emellertid attdet pris som fick betalas i fråga om den ekonomiska tillväxten ochsysselsättningen var mycket högt. Jag skall inte uttala mig om detta pris, menjag är övertygad om att det, för att återställa och bevara förtroendet för densvenska valutan och för att undvika en devalvering med ty åtföljandelönesänkning bakvägen, inte fanns någon annan utväg att tillgripa än den som däanvändes av . Utgångsläget är något annorlunda än . Vårvalutareservs nominella belopp är så stort och litet till somi bottenläget och ungefär dubbelt så stort som det normala under 1960-talet.Jag har dock en något mer nyanserad bild av valutareservens storlek än vadfinansministern har. Man måste nämligen enligt min uppfattning också ta med ibilden den stora ökning som skett av utrikeshandeln. har fortfarande envalutareserv som bara räcker för ungefär tre månaders import, ochinternationellt sett är detta inget högt tal. Det är vad som var normalt underhela . Det finns också anledning tro att valutareserven ökat kanskenågot onormalt genom att lagersituationen i landet väsentligt har försämratsunder senare år. När man menar att prisuppgången på oljeprodukter ären anledning till en stark underbalansering av statens affärer, så finns detenligt min uppfattning skäl att erinra om den prisuppgång tillbakai tiden som inträffat på traditionella svenska exportprodukter och somförmodligen betytt lika mycket för exporten som oljeprishöjningen för importennu kommer att betyda. Denna för oss tidigare så gynnsamma prisutveckUng, somhar haft stor betydelse för valutareservens förstärkning, kommer kanske attfortsätta.