prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Någonav de sisia dagarna under den allmänna molionsliden sam-maniräffadejag medyrkesförare, som represenlerade olika fackföreningar och grupper av dennayrkeskår. Som ansvarskännande yrkesförare var de djupl oroade av den utformningoch tillämpning som elt par paragrafer hade fått i den nya körkorlskungörelsen.Jag blev övertygad av deras argument och av den oro de kände, och del äranledningen lill min moiion. De här paragraferna ger nämligen rätt för enförare med körkort för enbart personbil att också efter den nyakörkorlskungörelsens ikraftträdande fä köra tunga lastfordon ulan släpfordoneller med lätt släpfordon - alltså ulan utbildning för all föra tyngre fordon.Detta står i övergångsbestämmelserna, men i fråga om lidpunkten när dessa övergångsbestämmelserkan slopas får vi vela all bestämmelserna i sin helhet kan träda i kraft förstmot slutet av 1970-lalet. Det står i ulskotlels betänkande. Jaglycker att det är nästan cyniskt av utskottet all avstyrka min framställningom en skärpning på så sätt att tillämpningen av körkortskungörelsensbestämrrielser redan från början skall gälla också de här åberopadeparagraferna. Ulskottel gör della med bl. a. den motiveringen att man får tahänsyn lill dem som är beroende av den behörighet som innehavet av ett äldrekörkort ger. Ulskottel åberopar också, herr lalman, och det är väl huvudmotivetför utskottets hemställan om avslag, all det ännu inte finns tillräckligautbildningsresurser. Det är del jag anser cyniskl: Utskottet vill alltsåmedvetet tillåta risker från irafiksäkerhetssynpunkl därför att lillräckliglmånga inie hinner utbildas fort nog. kunna länka sig eneventuell dispensgivning för vissa innehavare av körkort av äldre typ, även omde enligt min uppfattning också borde ha irafikkorl. I stället accepteras denrisk som det innebär all de här övergångsbestämmelserna skall kunna gälla hela 1970-lalel, Detexempel som jag har åberopat i min motion, alt "bilförare som vanligtvisendast kör personbil alltjämt kan åtaga sig uppdrag all föra ell tungt fordonutan släp med last av i, ex. miljöfariigt gods. Han kan t. ex. åla sig sådantuppdrag som s. k. extraknäck vid sidan av sill ordinarie arbete". - Delhär var vad man sade mig. Och det var inte det enda fall man åberopade, men detär den här typen av missbruk som jag i första hand skulle vilja förhindra. Olyckorpä våra vägar med t. ex. miljöfarligt gods har inträffat alltför ofta. Skulledet kunna påvisas att en förare varit ovan vid sitt tunga fordon har, som jagser det, bl. a. trafikuiskoiiel - som har medverkat till nuvarande tillämpningav övergångsbestämmelserna - tagit på sig elt ston ansvar. Jaghar inget yrkande mol ett enigt utskott, men jag hoppas alt den härfrågan med förtur blir föremål för behandling och beslut av berördamyndigheter. Jag lyssnar alltid med intresse - om jag också får säga några ord omdet - lill vad säger, även om mina uppfattningar inte alltidöverensstämmer med hans. Jag har för min del funnit bestämmelsen om förbud förfotgängare alt gå mol rött ljus vara ganska bra. Ulskollet har i detsammanhanget nämnt som elt exempel - och det har också i debattenåberopats i anslutning till ' inlägg - pä en friare lagstiftning.Det framgår emellertid av Ulskollets betänkande att man i överväger altinföra elt absolut förbud, eftersom gränsdragningsproblem uppstått. Utskottetframför i sitt belänkande en annan mening som jag fäster stor vikt vid,nämligen följande: "En annan möjlighet är all ändra signalsystemet så allgänglrafikanterna uppfattar stoppsignalen som meningsfull." Jag tyckerverkligen att vi skall försöka fä en sådan lösning på della problem. Jag ärnämligen hell övertygad om all del i dagens trafik måste finnas en möjlighetatt tillfälligt stoppa gånglrafikanter som ämnar korsa en gata. Jag haringenting all invända mol ulskollets skrivning alt vad utskottet anfört om enöversyn av bestämmelserna för över-gängsställe ges Kungl. Maj:l till känna. Jaghoppas att man skall kunna komma fram till en lösning på detta problem. Det finns många viktiga frågor i belänkandet som jag gärna skulle havelat kommentera ur irafiksäkerhetssynpunkl, men jag vill inte ytterligareförlänga debatten utan kan nöja mig med all instämma i mycket av del som herrLindahl i sade när det gäller kommande aktiviteter och kampanjer. a. om den lag om bilbälten som skall införas. Jag har myckel färskaoch drastiska exempel på vad bilbälten kan betyda - fall där man av bilensutseende efter olyckan all döma inte kunnat föreställa sig att det fanns någonöverlevande men där man finner att förarenoch hans passagerare hänger upp och ner Nr 125 Trafiksäkerheten m. m. i sina bilbälten ochkommit undan olyckan endast med en chock och utan skador. Delta säger mycket omnödvändigheten av bilbälleslagens ikraftträdande. Jagvill i övrigt hell instämma i vad utskottet säger och har, som jag framhållit,inget yrkande. Jag vill dock all de anförda synpunkterna skall beaktas mycketnoga. HerrSVEN i (fp): Får jag till säga alt utskottets myckel enkla motiveringför yrkandet om avslag på hans motion är följande: att köra motorfordon utanatt ha körkort är ell lagbrott. Den som är beredd all begå delta lagbrott ärnog också beredd all vidta åtgärder för alt kringgå elt förbud för att köpa ettmotorfordon. Vi tror all ell bifall lill yrkandet skulle medföra en hel deladministrativt besvär utan att man när den effekt som åsyftar. Närdel gäller moiion är del klart all det hade varittillfredsställande om man hade kunnat genomföra hela körkorisreformen i eltsammanhang, men det var av praktiska skäl inte möjligt. Vi har inhämtat att maninte har resurser för alt avkorta övergångstiden. Vi tycker att beslämmelser päpapperet som inte kan efterlevas i verkligheten inte har särskilt stort värde. Beträffandedel som sade om fotgängarna och signalljusen vill jag framhållaalt man i på departementsnivå är i färd med att utarbeta förslag lillovillkorligt förbud all gå mot rött ljus men att man inte vet om detta kommerall godtas. Det finns i liksom i myckel delade uppfattningar pådenna punkt. Manfår vidare hoppas all del skall visa sig vara möjligt all ändra signalsystemetsä all stoppsignalen uppfattas som meningsfull. Från ui-skollshåll undersiröksredan 1966 vikten av att signalsystemen skulle göras mera folgängarvänliga, ochdet har gått en hel del år . Den förhoppning som i varie fall utskottet nu harär all man, när man inför elt nytt signalsystem - vilkel man ändå är på väg attgöra - skall finna möjlighet att lösa den här frågan. Hen (): Itrafikutskottels motivering anförs det att konsekvenserna blir svåra attöverblicka om man inför en sådan bestämmelse som den vi har ifrågasatt imotionen. Men del finns ju anledning all göra en utredning just för att la redapå konsekvenserna. Det är väl ofta så, när fattar beslut, all olikafaktorer pekar ål olika håll, och inte sällan måste vi ha en huvudregel ochsedan göra undanlag från den. Del är därför all inte allt entydigt pekar åt etthäll som vi menar all en uiredning vore inlressanl. Nusäger ordföranden i trafikutskottet alt det egentliga skälet för utskottetsställningstagande är alt den som är beredd att begå ett lagbroii genom alt köra bil utankörkort också är beredd all överträda ett eventuellt förbud mol alt förvärvabil. Jag tror emellertid all risken är stor för all många ungdomar som inte harkörkort inleds i frestelse att köra just genom alt de av någon anledning harköpt en bil och har den stående där hemma. Då blir det lättare all köra än omde inte skulle äga en bil. i sade all man inte hade resurser att genomföra helakörkorisreformen i ett sammanhang, och jag är medveten om det. Men för mig ärmöjligheten att rädda människoliv mer värd än hänsynen till ekonomiskaresurser. Det är i alla fall den värdefullaste resurs vi har, att människornakan vara kvar i produktionen. Dennya körkortsbestämmelsen betyder ju att vi skall ha nya körkort och alt viskall lämna in uppgifter i del sammanhanget. Dä kunde man möjligen ha låtitsådana personer som för små, lätta bussar eller transportfordon i sinyrkesutövning få dispens - även om jag har klart för migatt inte heller de borde ha bara ett vanligt personbilskörkort. På det sättetkunde man ändå ha sluppit skakande upplevelser av det slag som jag fick, närdel berättades för mig att en person som i vanliga fall kör personbil kan fäframföra tungt fordon släp eller med lätt släp ulan att ha utbildning förnågonting sådant. Det lycker jag verkar mycket skrämmande. HenHERNELIUS (m): Jag vill tacka trafikutskottets ärade ordförande för att hankompletterade ulskotlels uppgifter om situationen i . Därtill vill jaglivligt instämma med honom på en punkt, nämligen att bestämmelser som barafinns pä papperet och inte efterlevs inte är särskill tilltalande ellereftersträvansvärda. Jag tolkar det uttalandet som ell bevis för att vi kommitvarandra ännu närmare under debatten. HenSVEN i (fp): Just det förhållandel att jag har den uppfattning som jag har redovisatgjorde alt jag yrkade bifall till utskottels hemställan om en översyn av denuvarande signalsystemen och bestämmelserna. Sedanett par ord till ! Om hade varit över-lygad om au eltbifall till trafikutskottets hemställan skulle ha inneburit att människolivhade offrats i onödan, dä hade hon med säkerhet yrkat bifall lill sin moiion.Vi i utskottet är nog lika angelägna om att rädda liv, men vad vi inte kanförorda är ålgärder som skulle stå på papperet men inte kunna genomföras iverkligheten. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fi., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrClarksonbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Trafiksäkerheten m. in. Den som vill au kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i belänkandet nr 22 punkten 3 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen nr I av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Clarkson begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar Clarkson och Komstedt, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Clarkson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller irafikuiskollelshemställan i betänkandet nr 22 punkten 8 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservaiionen nr 2 avherrar Clarkson och Komstedt. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §7 Föredrogs trafikulskollels betänkande nr 23 i anledning av motion Företagsetablering omelektrifiering av järnvägslinjen . m. m. Utskottets hemställan bifölls. §8 Företagsetablering inom charterflyget, m. m. betänkande nr 24 i anledning av motioner rörande delsföretagsetablering inom charterflyget, dels den inierkoniinentalacharlerlrafiken. Hen (): Viklen av alt vihar charlerlrafiken och därmed en chans för så många människor som möjligt attkomma lill fiärran resmål på sin semester är någonting som utskottet och jagsom motionär är helt eniga om, så del finns ingen anledning alt utveckla densaken. Jag lycker också att jag i och för sig som motionär fått mina synpunkterpositivt behandlade av ulskollet, Trols detta finns del behov av all göra konkretiseringaroch ställa ell antal frågor. Jagutgår från den situation vi har när del gäller chartertrafiken, där reglernager möjlighet all trafikera , , och i viss mänVäslafrika, Trots della är det ett stort behov av nya resmål hosresearrangörer, charterfiygbolag och konsumenter-ell behov som aktualiserats påmånga olika sätt. Man har nämnt mål som , och , Delär med utgångspunkt i della som jag i min moiion begärt att del skalltillsättas en pariamentarisk uiredning för alt undersöka möjligheterna attförändra charlerreglerna så alt resmålen skall kunna bli fiera -dettanalurliglvis med hänsynslagande lill SAS:s verksamhet. Alt jag anser att delbör vara en parlamentarisk uiredning beror hell enkelt på all vi inomluftfartsområdel egentligen bara haft ämbetsmannakom-milléer , inteminsl när del gällt de frågor som jag nu närmast aktualiserat. Jag menar attämbelsmannakommilléerna lill sin natur är minsl förutsättningslösa av allautredningar i sitt arbete, och därför bör vi nu få en parlamentarisk utredningtill sländ. Ulskotteli sin tur säger i betänkandet framför allt två saker. Först och främst hänvisarman lill alt del under innevarande år meddelats au kommunikationsministrarna iSverige, och kommit fram till all man skall förändracharlerreglerna i, enligt min syn, rätt riktning. Man har öppnat resmål somMexico, , , , och . Ulskottel menar altdella innebär pålagliga förbättringar för alla i den här branschen inblandade. Omdel kan man säga att de fiesta av dessa resmål är hell ointressanta för dem somarrangerar resorna och helt ointressanta för konsumenterna. Del endaintressanta resmålet är egentligen . Och den stora tveksamhet som finnsmot dessa nya resmål visar sig ju genom au del än sä länge inie arrangeras enenda charterresa lill någon av platserna, även om och i viss mån Cubahar föranlett en del åtgärder från inblandade förelag. Jagmenar att man i della sammanhang bör ta en rad hänsyn förutom dem som jagtidigare nämnt. motion harjag anfört att bl. a. bör vara ellnytt lämpligt mål för resor. Då skall vi också veta att myndigheterna iÖstafrika, dvs. i och , har gjort en rad uppvaktningar i Sverigeoch hemställt all svenska charlerbolag skall få tillstånd alt flyga resenärertill dessa länder. Av någon underlig anledning har dock intekommunikationsministrarna i velat meddela sådani tillstånd. Jagförmodar all man då har tänkt pä att SAS har två turer till Nairobioch all det anses vara skäl nog för att utestänga resenärerna/konsumenternafrån au flyga lill nämnda länder. Del lycker jag dock verkligen inte är skälnog! Vidaresäger utskottet att man skall ta hänsyn lill linjeflyget, och det vill jag medall styrka instämma i. Där är vi hell överens. Men i det sammanhanget bör mankomma ihåg att det är högst osäkert huruvida den reguljära flygtrafiken skadasav charlerlrafiken. Del finns ingenting som säger att det förhåller sig så.Tvärtom har man i en ganska aktuell irländsk utredning, där man gått igenomalla flyglinjer i , kunnat konstalera attutbyggandet av charterfiygel bara har inverkat positivt på linjelrafiken. Någraargument mol de resultal som den utredningen har kommit fram lill harjag förmin del inte för-märki. Detär också ganska märkligt all se hur det går till , nämligen all man somundantag plockar ul ett och annat resmål för charlerfiyg-verksamhelen, istället för all en gäng för alla slå fasi vilka områden som charterfiygel intehar räil alt trafikera. Då skulle man få en betydligt lättare hantering avfrågorna, jämfört med all man som lar resmål för resmål. Detta skapar mycketkrångel och irritation och fiänar på intet sätt konsumenterna vare sig i denreguljära trafiken eller i chartertrafiken. Visstär det positivt med de odiskutabla, om också små, förbättringar som har genomförts i charterreglerna, och det är bra all utskottet har utgått från dessa nya regler när frågan diskuterats. Men pä s. 3 i ulskotlels belänkande slår del i iredje stycket följande: "Utskottet finner det emel lertid vara angeläget att i än större utsträckning få till stånd pris billiga fiygresor och utvidgningar av charlerreglerna. Då utskottet för utsätter alt så sker - vid den kontinuerliga uppföljning av reglerna på detta område som förutsatts saml vid prövningen av inkommande an sökningar om fiygreseiillsiånd - synes någon särskild ålgärd från riks dagens sida i anledning av motionen i vart fall f n. ej påkallad." Av della framgår uppenbarligen att utskottet vet någonling som inte så Företagsetableringinom charterflyget, m. m. Företagsetableringinom charterflyget, m. m. många andra, vet, att delskulle vara någon översyn pä gång och att del finns anledning tro all man skallutveckla de beslutade charlerreglerna i en mera liberal riktning. Mindirekta fråga till utskottet är: Innebär del som slår i Iredje stycket på s. 3i ulskollets betänkande all utskottet pä ganska kort sikt önskar få till ståndfler resmål rör chartertrafiken? Och tror utskottet att detta är möjligt? KommunikationsministerBengt Noriing sade på en presskonferens med anledning avoffentliggörandet av de nya reglerna så här: "Möjligheterna att fiyga internalionelllär inie begränsade lill de länder som föreslås i ulredningen." ärett ganska märkligt uttalande, eftersom del har tagit fiera år all komma framtill beslut om de nya resmålen. låter del helt plötsligt i tidningsreferatsom om del inte skulle vara några bekymmer med alt fä fiyga lill nya resmål. Minnästa fråga är därför: Kommer att accepleras som resmål avmyndigheterna, när en ansökan härom kommer in? Sammanfattningsviskan man säga all om det inte finns några andra skäl för en parlamentariskutredning på detta område så är den stora osäkerheten om reglerna ochanvändandet av reglerna skäl nog. Några ord vidare om utskottets behandling av motionen 316, som på mångasätt tangerar de frågor jag behandlar i min motion. Inte minst med tanke på altmin moiion i praktiken skulle kunna bli restriktivt behandlad bör man fråga sigom del över huvud laget finns möjlighet att tillstyrka motionen 316 eller allbehandla den så positivt som ulskollet gjort. I denna motion föresläs bildandelav ett nytt charterbolag. Utskottet avfärdar hell frankt SAS:s remissvar, sompå ett ganska klart sätt visar att del finns en överkapacitet icharierbranschen. Och man gör del hell ulan molivering. Även om ulskoilelsulgångs-punkier är sympaiiska, nämligen all del är bra med konkurrens och alldet i och för sig är bra med flera flygbolag i denna bransch, måste man väländå ha elt vissl ansvar för de enorma investeringar som redan gjorts iflygplansflolior i . Eftersom utskoliei uppenbarligen ifrågasätterSAS:s uppgift att del skulle råda överkapacitet vill jag bara nämna följande. Fördel första var vi vana vid att antalet svenska char-lerresenärerökade om årel. Förra årel ökade antalet , ochdetsamma visar prognosen för . Del betyder ett hell annatklimat för dem som arbetar i den här branschen. Fördet andra säger statistiken att en och en halv miljon skandinaver reserutomlands med charter. Men det finns två miljoner plalser. Del betyder alltsåen miljon i överkapacitet tur och retur. Det är relativt sett en myckel storöverkapacitet. Fördel iredje och sista bör man också komma ihåg all charterbolagen i Skandinavieni dag försöker hyra ul sina maskiner långt utanför vår egen världsdel för allfå en chans alt nyttja den överkapacitet som bara slår på våra fiygplatser. Detär, menar jag, hell omöjligt all investera i fiera maskiner ichar-terfiygbranschen. Detta kommer all skada alla parter - resenärer lika välsom de som arbetar i branschen. Trols detta är ulskottel alltså vänligtinställt till tanken på ett nytt bolag. Avsenasle numrel av Trade Gazelte, Europaeditionen, framgår del attBriiish Caledonian, , , , , , Sabena,Flugleidir knäar just nu och får vidla exceplionella ålgärder för att kunnaöverleva. Del danska flygbolaget har enligt uppgifter gått med 45miljoner i förlust efter att ha försöki iränga in påchartermarknaden. Vidarevet vi alt 13 skandinaviska charterfiygbolag gått i likvidation under desenasle lio åren. Dessutomskulle ingen researrangör av nämnvärd sloriek använda sig av ett nystartat svensktbolag - det visar också SAS:s remissyttrande. Det finns nämligen myckel siarkaband mellan befinlliga researrangörer och de fiygbolag de anlilar. Lålmig med anledning av denna fråga säga ytlerligare en sak. I dessa resonemanghar man framfört just tanken på ell svenskl charlerbolag. Del gör ocksåutskoliei i sin skrivning. Del är en ganska märklig syn-punkl, lycker jag. Delfinns ett sådant , Scanair, som lill tre sjundedelar ägs av svenskaintressen, har huvudkontoret i och har en helsvensk ledning. Detlycker jag i så fall för att svenska intressen finns med i den härbranschen. I luftfarlssammanhang talar vi dessutom inte om enbart, ulanvi talar om skandinavisk luftfart, och det bör gälla även charterbranschen.Att charlerlrafik sedan söker sig från är en annan sak. För denintresserade kan jag nämna att det kostar mer förvarie resenär att fiyga från Slurup i stället för från . Del kan varaganska avgörande för fiygbolagen när de nu skall välja turer . Motbakgrund av delta och utskottels skrivning på s. 5, de två sista styckena förehemställan, vill jag till slut bara ställa ytterligare en fråga. Av de bådastyckena framgår all man avvaktar resultatet av förhandlingarna kringcharterförelaget Transairoch att utskottet möjligtvis skulle kunna tänka signågra aktiviteter, om dessa förhandlingar inte skulle gå som man tror, nämligenså att det skulle bli ell nytt charlerbolag. Min fråga är alltså kort och gott:Anser utskottet all man då bör ta ett nytt initiativ för att skapa ell svensktcharlerflygbolag? Företagsetableringinom charterflyget, m. m. Hen (): När jag går in i denna debatt är del bl. a. mol bakgrund av motionen45, där jag och begärt en parlamentarisk uiredning angåendekonkurrenssituationen för linjelrafik och charlerlrafik med skandinavisktflyg. Av någon anledning kom denna vår motion att behandlas tillsammans med demotioner som gällde den övriga trafikpolitiken , och i samförståndmed.vår värderade ulskotlsord-förande beslöt jag alt kommentera vår motionförsl i anslutning lill dagens Företagsetableringinom charterflyget, m. m. debatt om charlerlrafiken. Jagskall inie gä närmare in på vad har anfört, även om del kanskefunnes en del synpunkter alt lägga i anslutning lill del -men del förutsätterjag all ulskollets ordförande kommer att gå närmare in på. Undersenare år har debatten beträffande prispolitiken för charterresor respektivenormal linjetrafik blivit allt intensivare. Många hävdar all priserna ilinjetrafik är alltför höga, eftersom charterfiygel redovisar utomordentligtlåga reskoslnader för själva flygresan. Andra hävdar au priserna förlinjeflygel blir höga just därför all charterflyget i många fall på ell ickeavsett sätt har ryckt undan underlaget för reguljärt linjefiyg. Företrädareför charterflyget hävdar däremot alt ell kraftigt charterflyg lederlill elt underlag för nya reguljära linjelrafikförbindelser. Deutredningar som gjorts för alt försöka klarlägga gällandeprisrelalioner för resor med linjefiyg respektive charterfiyg har knappastgivit en opartisk bild av konkurrenssituationen . Tvärtom har demestadels måst uppfattas såsom rena partsinlagor från respektive intressenterssida. Under alla förhållanden torde det vara uppenbart att om man skall kunnanä mera påtagliga sänkningar av priserna på lin-jefiyget, förutsätter della allkabinfaklorn kan höjas från nuvarande upp till förslagsvis 75procent. Det finns naturiigtvis olika sätt all klara deiia, men det tordebehövas en mera ingående analys av resenärernas önskemål för all man medsäkerhet skall veta vilka åtgärder som är mest effektiva för att åstadkomma enmarkant höjning av kabinfaktorn på linjefiygel. Medden energibrisl som vi sannolik! får leva med framöver är del också uppenbartatt man pä allt säll måste söka höja denna faktor för att därigenom på ettbättre säll än uinyuja såväl flygplan och fiygmateriel sombränsle. Del medför också förbättrad transportekonomi, någol som i sin lurökar förutsättningarna för låga priser även inom linjeflygel.