prot · FX0995 · 1974-12-31 00:00:00 — Bland dessa krav figurerade på framträdande plats justnödvändigheten av att få mottaga investeringar från de avancerade länderna,från i-länderna. Detta kom tUl uttryck dels i en allmän paragraf om atti-länderna på allt sätt skulle stödja tillkomsten av sådana investeringar, bådefrån privat och statlig sida, dels i kravet på att tekniska kunskaper skuUeförmedlas till . Under diskussionerna spelade sedan dessa önskemålen stor roll. Mot denna bakgrand måste för dessa länder många tänkbarakrav i på att ett visst företag inte skall få göra en investeringutomlands för att det t. ex. skuUe kunna minska den svenska sysselsättningen tesig som betänklig egoistisk bygdepolitik. Med ena handen är vi beredda att ge mUjardbeloppför uppbyggnad, medan vi med den andra vUl hålla tillbaka kanskeminst Uka värdefuUa satsningar i u-lärider på uppbyggnad av enindustriproduktion. Detta skulle stå i klar strid mot vårt undertecknande avdet dokument som presenterade i . Vår ekonomiska pohtik måste skötas så, att investeringarutomlands inte kommer att verka stå i strid mot den svenskasysselsättningspolitiken. Med dessa ord ber jag, herr talman, att få yrka bifaU tillutskottets hemställan. Jag har begärt ordet med anledning av herrWerners i inlägg i debatten. försökte påvisa att det fannsen skUlnad i synsätt mellan utskottet och motionärerna när det gäller frågan omdirektinvesteringar utomlands. Som medansvarig för motionen 1814 måste jag säga att jaghar litet svårt för att hänga med i det resonemanget. Motionärerna säger attdet är viktigt att de lokala fackliga organisationerna får vara med i bildenoch säga sin mening när det gäUer direktinvesteringar utomlands. Utskottet hardär samma ståndpunkt. har utförligt utvecklatutskottets ståndpunkt och framhållit att även utskottet menade att de lokalafackliga synpunkterna är viktiga att ta med vid bedömningen. också den synpunkten att det är genom löntagarnas egnarepresentanter i företagens styrelser som denna bedömning skaU komma tUluttryck, och därför har utskottet sagt att det speciella yrkandet i motionen1814 om ett särskilt remissförfarande var onödigt. Det skulle innebära ettdubbelt remissförfarande. Det är enklare att ta det hela genom löntagarnasrepresentanter i styrelserna. Detta är aUtså en praktisk lämplighetsfråga om hur delokala fackliga organisationernas synpunkter skaU komma tiU uttryck, och mankan säga att det där finns en nyans mellan utskottets betänkande och motionen.Men utskottet är helt enigt med motionärerna om att den princip som har tagitsupp i motionen är riktig. Och, som motionärerna säger, den är viktig därför attde lokala fackliga organisationernas inflytande är väsentligt som ett av många steg för att stärka fackföreningarnas Valutalagstiftningen, m. m. Valutalagstiftningen, Wi m. ställningi förhållande till de multinationella företagen. Det finns aUtså inte någon sådan motsättning mellanutskottets betänkande och motionen 1814 som ville göra gällande. i (vpk) kort genmäle: Jag trodde att när man motionerade gjorde mandet därför att man vUle få igenom sina krav. Jag visste inte att ett avslagkunde betraktas som en framgång. Men om det förhåller sig på det sättet, så berjag om ursäkt. () kort genmäle: Motioner är tUl för att föra debatten framåt.Motionen 1814 är den motion som mest konkret har tagit upp frågan om de lokalafackliga organisationernas inflytande i detta sammanhang. Den punkten fannsinte med i propositionen, men den finns med i utskottets betänkande. Och därmedmenar jag att motionen har fört denna fråga ett stycke framåt. Får jag ge ett bidrag tUl frågan om huruvidaett avstyrkande från utskottet skaU tolkas som avslag, bifaU ellertiUkänna-givande genom att knyta an till vad utskottets ordförande sade. Jaghade tiU honom stäUt frågan: Vad har utskottet avsett, när utskottet ianledning av motionen 1818 om en utredning om svenska företags verksamhet ochinvesteringar i afrikanska kolonier och sagt attdet kravet bör tillfredsställas inom ramen för redan pågående utredningarrörande de multinationella företagen? Jag frågade också: VUka utredningar? Ochframgår det av utredningarnas direktiv att de skall syssla med dessa frågor? På det svarade att utskottet hade tänkt sigatt den Lidbomska gruppen skall utreda detta. Tyvärr är det emellertid så, herrÅsling, att vi ännu inte har den ordningen att det tänker i fråga omstatliga utredningar leder tUl någonting. Antingen uttalas det i direktiventill en statlig utredning att den skall ta upp frågan, eller också gerriksdagen Kungl. Maj:t till känna att anser att utredningen bör taupp den. känner jag väl och vet att både han ochandra ledamöter av utskottet har en stark känsla för de frågor vi har tagit uppi vår motion. Jag utgår därför ifrån att utskottets skrivning, som utmynnar iett avstyrkande av motionen, skaU tolkas som ett tiUkännagivande till Kungl.Maj:t att den Lidbomska gruppen bör utreda dessa frågor. Hör jag ingentingannat från utskottets ordförande eller vice ordförande förmodar jag att deinstämmer i detta, och så hoppas jag att Kungl. Maj:t kan läsa protokollet. () kort genmäle: Jag kan ge rätt i den slutsatshan drar. Avsikten med mitt besked var att betona att det inom ramen för dedirektiv som ligger tiU grund för den s. k. Lidbomska gruppens arbete finnsutrymme för att beakta de i motionen 1818 anförda synpunkterna. i (c): Jag begärde ordet när sade attu-länderna vid den extra generalförsamUngen i visade ett stortintresse för investeringar från i-ländernas sida. Det är alldeles riktigt ide ursprungliga förslagen från det håUet visades ett sådant intresse. Men jagtror att det är viktigt att nyansera bUden en aning genom att tUlägga attu-länderna också stäUde mycket konkreta krav på att få nationalisera utländskegendom inom sitt eget territorium i enlighet med sina egna nationeUa regler.Dessa båda omständigheter bör ses tillsammans och inte var och en för sig annars blir inte helhetsbilden den riktiga. Beträffande den diskuterade 2 a § vUl jag tillägga att detär klart att de diskussionsmöjligheter som öppnas, om utskottsmajoritetensförslag på denna punkt bifaUs, också kommer att innebära att samhäUsorganen kanställa vUlkor för att ett företag skall få investera. Det står inte på någotsätt i strid med formuleringarna av reglerna om avslag på framställning enhgt 2a §. Jag tror att det är viktigt att samhället ofta ställer sådana villkor. Valutalagstiftningen, m. m. Låt mig bara till iStockholm säga att sammankopplingen av uppmuntrandet av investeringar iu-länderna och krav på rätt att nationalisera är ett problem iförsta hand för själva, och endast i andra hand för industriländernaoch industriländernas företag. Därför hör den saken inte till den härdiskussionen. Det är klart att löper risken att det inte kommer attgöras några investeringar eller bara mycket få investeringar i deras länder omde som de försöker uppmuntra, till investeringar ger antydningar omatt företagen kommer att nationaliseras sä snart de börjar gå bra. Men detta äri första hand deras problem och har, i den mån det är det, inte med den härdiskussionen att göra. Men detta är naturligtvis olyckligt från deras synpunkt,och det kommer att minska svenska företags och andra industrUänders företagsintresse för investeringar i länder som driver en sådan poUtik. i (c): Jag vidhåller att detta krav hör tUl bildenav uiställning i denna fråga. När man beskriver den bör man ocksåta med den ståndpunkten. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna I och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande delsamt 3:o) reservationen nr 2 av i motsvarande del, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Valutalagstiftningen, m. m. herrWerner i begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan i begärtvotering även beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren tiU kontraproposition ihuvudvoteringen angåendefinansutskottets hemställan i betänkandet nr 23 punkten 3 antarreservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande del röstar den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2 av imotsvarande del. Då i med omröstningsapparat. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen, begärde rösträkning verkställdes votering Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, nedlade herr förste vice talmannen i rösturnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på herr förste vice talmannens anmodan ()ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionensinnehåll bifalUt utskottets hemställan. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wemer i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 8 och 9 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Herr förste vice talmannentillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. § 16 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 29 i anledningav propositionen 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter,m. m., jämte motioner. Maj:t i propositionen 1974:1 bilaga 11underpunkterna C 3 (s. 42), C 5 (s. 43) och C 7 (s. 44) beräknat medel förnedannämnda ändamål hade Kungl. Maj:t i propositionen 1974:122, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoll över jordbruksärenden den 26 april1974, delsföreslagit att anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i förordningen (1967:340) med vissabestämmelser om prisreglering på jordbrukets område, 2. förordning om ändring i tulltaxan (1971:920), dels föreslagit att 3. godkänna de ipropositionen förordade grunderna för reglering av priser m. m. på vissajordbruksprodukter för tiden 30 juni 1977, 4. godkänna de ipropositionen förordade grunderna för reglering av sockernäringen för tiden den1 30 juni 1976, 5. medge attKungl. Maj:t eller, efter Kungl. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. statensjordbruksnämnd fick vidta de åtgärder som behövdes för att genomföraprisregleringen under /75, 6. godkänna vad ipropositionen förordats i fråga om användningen av införselavgiftsmedel, sominflöt eller hade influtit under /75 eller tidigareregleringsår, och av andra i samband med jordbruksregleringen under sammaregleringsår influtna eUer inflytande avgiftsmedel, 7. medge attkostnaden till följd av uppgörelsen för att trygga driften vidsockerbruket i fick betalas från förslagsanslaget Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område för /74, 8. medge attåterbetalningstiden för av den rörliga kredit på högst 40miljoner kronor för prisreglering av sockernäringen som ställdes tillstatens jordbruksnämnds förfogande i fick förlängas till den30 , 9. medge att denrörliga kredit på högst som stäUdes till statensjordbraksnämnds förfogande i för ändamål utanförfördelningsplanen för införselavgiftsmedel för /74 fickanvändas även för ändamål utanför fördelningsplanen för införselavgiftsmedelför /75, 10. medge att kostnaderna för restitutionen avinförselavgifter för styckade köttvaror under /74 och ipropositionen nämnda utbetalningar till fick täckas av medel frånförslagsanslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budgetåret1973/74, 1 1. godkänna vad i propositionen förordats i fråga omprisutjämning för äggalbumin och kärnbindemedel, 12. godkänna vad i propositionenförordats i fråga om stöd tiU biodhngen, 13. godkänna vad i propositionen förordatsi fråga om tullfrihet vid import av äggalbumin från , 14. godkänna vad i propositionenförordats i fråga om importen av äggalbumin från EFTA-länderna, 15. godkänna vad i propositionenförordats i fråga om ökat prisstöd till jordbruket i norra , 16. till Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område för /75 under nionde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av 2 , 17. till Stöd till jordbruket i norraSverige för /75 under nionde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , 18. till Bidrag tillbokföringsverksamheten inom jordbruket för /75 under niondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesbl. a. följande: "I anslutning till förslag som statens jordbruksnämndhar avgett efter överläggningar och i samförstånd med lantbrukarnasförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen läggs fram förslag tillprisreglering på jordbruksprodukter för treårsperioden den 1 juli 1974den 1977.Förslaget innebär en intäktsförstärkning för jordbruket med 844 miljoner kronorför helt år räknat fr. o. m. den 1 juh 1974. Prisstoppet på de viktigaste livsmedlen kommer attfortsätta efter och ersättning föreslås därför utgå avbudgetmedel för uteblivna prishöjningar på dessa produkter. Förslaget kommerdärför att innebära prishöjningar för konsumenterna endast i fråga om produktersom inte omfattas av prisstoppet. Ytterligare intäktsförstärkningar föresläsutgå till jordbruket med samt med 80 och50 den I juh 1975 resp. den . Vidare kommerjordbrukspriserna att justeras dels varje halvår till följd av utvecklingen avjordbrukets produktionskostnader, dels den 1 juh 1975 och den 1 juh 1976 tiUföljd av inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper. I fråga om prissättningen på socker och sockerbetorföreslås en regleringsperiod . Sockerbetsarealen föreslås öka så attden befintliga industrikapaciteten på detta område så långt möjligt utnyttjashelt." Reglering av priserna på jordbmks-prodiikter, m. m. I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1974:1859 av i Holmgården m. fl. (c, m, fp)vari hemställts att vid sin behandling av propositionen 1974:122angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. beslutade att tillStöd tUl jordbruket i norra för /75 anvisa ett iförhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjtförslagsanslag av , 1974:1860 av m. fl. (c) vari hemställts attriksdagen vid behandlingen av propositionen 1974:122 beslutade att stödområde 6utvidgades till att omfatta samtliga områden där personligt mjölkpristilläggnu utgick, 1974:1861 av m. fl. (c) vari hemställts attriksdagen vid behandlingen av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 beslutade 1.att pristillägget på mjölk för skulle utgå enligt områdesindelningoch med belopp som redovisats i motionen, 2. att pristillägget på kött skulleutgå med /kg i , 3. att pristillägget på fläsk skulle utgåmed /kg i hela , 4. att i övrigt beakta vad i motionenanförts, 1974:1862 av herrar Böriesson i Glömminge (c) ochGustafsson i Stenkyrka (c), 1974:1863 av i Ulfsbyn (c) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla 1. att tUlämpningen av reglernaför statligt pristUlägg på mjölk gavs en generös tolkning, framför allt dåfråga var om brukare och familjemedlemmar som fortsatte jordbruksdriften, 2.att vid den omprövning av det särskUda mjölkpristiUägget som kom att skebegränsningen slopades och att stödet tUl dessa jordbruk utgick efter sammabestämmelser som gällde för ifrågavarande stödområde, 1974:1864 av i Ulfsbyn (c) och () vari hemställts att vid behandlingen avpropositionen 1974:122 beslutade att de i motionen framförda synpunkternabeaktades av statens jordbmksnämnd vid den omprövning av 8 protokoll 1974. Reglering av priserna på jordbmks-produkter, m. m. stödettill jordbruket i norra , som kontinuerligt ägde rum, 1974:1865 av i Vrångebäck (m) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att en treårigawecklingsperiod med en nedtrappning av per kg mjölk och år infördes fördet extra pristiUägg utanför stödområdet som gällde juridiska personer, 1974:1866 av m. fl. (c, m. fp) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla 1. att , ochHofors kommuner utom hänfördes till ett eget område 5 medtillägg på /kg mjölk, 2. att norra beträffande kött fördestill område 2, 3. att norra beträffande fläsk fördes till område 2,4. att beträffande fläsk fick samma tillägg som föreslagits förHälsingland, dvs. /kg, 5. att , , och Ockelbokommuner samt hänfördes tUl område 4 och erhöll ettmjölkpristillägg på /kg mjölk, 1974:1867av m. fl. (m), 1974:1868 av () vari hemställts attriksdagen beslutade att till Stöd för jordbruket i norra för budgetåret1974/75 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 89 105 000 kronorinnefattande en höjning av prisstödet inom rennäringen med kronor 2:50 perslaktad ren, 1974:1869 av herrar () och iVikmanshyttan (c) vari hemställts att vid behandlingen avpropositionen 1974:122 under anslaget Stöd till jordbruket i norra en höjning av prisstödet tUl rennäringen med per slaktad rensamt 1974:1870 av m. fl. (vpk) vari hemställts attriksdagen vid behandlingen av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 beslutade denändringen att prisstödet för renkött sattes till per slaktad ren ochatt medelsbehovet beräknades till . Utskottethemställde att skulle dels anta förslagen till 1. lag om ändring i förordningen (1967:340) med vissabestämmelser om prisreglering på jordbrukets område, 2. förordning om ändring i tulltaxan (1971:920), dels 3. godkänna de ipropositionen förordade grunderna för reglering av priser m. m. på vissajordbruksprodukter för tiden den 1 juli 1974den , 4. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1974:1862 godkänna de ipropositionen förordade grunderna för reglering av sockernäringen för tiden den1 juli 1974den , 5. medge attKungl. Maj:t eUer, efter Kungl. Maj:ts bestämmande, statens jordbruksnämnd fickvidta de åtgärder som behövdes för att genomföra prisregleringen /75, 6. godkänna vad ipropositionen förordats i fråga om användningen av införselavgiftsmedel, sominflöt eller hade influtit under /75 eller tidigare regleringsår, och av andra i samband med jordbruksregleringenunder samma regleringsår influtna eller inflytande avgiftsmedel, 7. medge attkostnaden till följd av uppgörelsen för att trygga driften vidsockerbruket i fick betalas från förslagsanslaget Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område för /74, 8. medge attåterbetalningstiden för av den rörliga kredit på högst 40miljoner kronor för prisreglering av sockernäringen som ställdes tillstatens jordbruksnämnds förfogande i fick förlängas tiU den30 , 9. medge att denrörliga kredit på högst som ställdes till statensjordbruksnämnds förfogande i för ändamål utanförfördelningsplanen för införselavgiftsmedel för /74 fickanvändas även för ändamål utanför fördelningsplanen för införselavgiftsmedelför /75, 10. medge att kostnaderna förrestitutionen av införselavgifter för styckade köttvaror under regleringsåret1973/74 och tidigare nämnda utbetalningar till fick täckas av medelfrån förslagsanslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område /74, 11. godkänna vad i propositionenförordats i fråga om prisutjämning för äggalbumin och kärnbindemedel, 12. godkänna vad i propositionenförordats i fråga om stöd tiU biodlingen, 13. godkänna vad i propositionenförordats i fråga om tuUfrihet vid import av äggalbumin från , 14. godkänna vad i propositionenförordats i fråga om importen av äggalbumin från EFTA-länderna, 15. med bifall till Kungl. Maj:tsförslag ävensom med avslag på motionerna 1974:1859, 1974:1860, 1974:1861,yrkandena 1-3, 1974:1863, yrkande 2, och 1974:1866, förstnämnda motion såvittnu var i fråga, samt i anledning av motionen 1974:1865 godkänna vad utskottet ibetänkandet förordat i fråga om ökat prisstöd till jordbruket i norra , 16. till Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område för /75 under nionde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av 2 , 17. lämna motionen 1974:1867 utanåtgärd, 18. i anledning av Kungl. Maj:tsförslag och motionerna 1974:1868 och 1974:1870, båda motionerna såvitt nu var ifråga, samt motionen 1974:1869 som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vadutskottet förordat i fråga om prisstödet till rennäringen, 19. med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag, såvitt i övrigt var i fråga, på motionerna 1974:1859,1974:1868 och 1974:1870 tUl Stöd till jordbruket i norra för budgetåret1974/75 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 89 000 000kronor, 20. tUl Bidrag tillbokföringsverksamheten inom jordbruket för /75 under niondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 21. lämna motionen 1974:1861, yrkande4, utan åtgärd. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 22. lämna motionen 1974:1863, yrkande1, utan åtgärd, 23. lämna motionen1974:1864 utan åtgärd. 1. av herrar i (c).Krönmark (m), (), i Holmgården (c), i Heden (c) ochAndersson i () som ansett att utskottet under 15 och 19 bort hemställa, 15. i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och, såvitt nuvar i fråga, motionen 1974:1859 ävensom med avslag på motionerna 1974:1860,1974:1861, yrkandena 1-3, 1974:1863, yrkande 2, och 1974:1866 samt i anledningav motionen 1974:1865 godkänna vad reservanterna förordat i fråga om ökatprisstöd till jordbruket i norra , 19. i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen1974:1859 och med avslag på motionerna 1974:1868 och 1974:1870, samtligamotioner såvitt i övrigt var i fråga, till Stöd till jordbruket i norra /75 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 2. av herrar i , , i Holmgårdenoch i Heden (samtliga c) som ansett att utskottets hemställan under21-23 bort utbytas mot hemställan under 21 av följande lydelse, att skulle anhålla att Kungl. Maj:t överlämnademotionerna 1974:1860, 1974:1861, 1974:1863, 1974:1864 och 1974:1866 tiU statensjordbmksnämnd att tagas under övervägande i samband med kommande översyn av detsärskilda prisstödet till jordbruket i norra . Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av herrar i (c). Krönmark (m), (),i Holmgården (c), i Heden (c) och i (). i (c): betänkande nr 29, sombehandlar propositionen 122, är inte särskilt omfångsrikt till sidantalet, meninnehållet i betänkandet är av mycket stor betydelse det står inte i direktproportion till omfånget. Att utskottet har kunnat fatta sig så kort beror påatt frågeställningarna bakom förslagen inte är av kontroversiell karaktär. Den grundläggande orsaken till att man har kunnat fattaett i stort sett enhälligt beslut är att departementschefens förslag helt ståri överensstämmelse med andan vid de överläggningar mellan jordbrukets representanteroch statsmakterna som föregick propositionen. Jag vill gärna uttrycka mycketstor tillfredsställelse över de resultat som man kom fram till vid deöverläggningarna och över departementschefens förslag. Man kan i den jordbrukspolitiska debatten och i dejordbrukspolitiska ställningstagandena skönja någonting av en ny anda, en nyoch positiv riktning. kände jordbrukets folk i vårtland en betydandeosäkerhet, otrygghet och ovisshet inför den framtida utvecklingen.