prot · FX09116 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokolletför . § 2 Om ett statligtaluminiumverk i Herr industriministern erhöll ordet föralt besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 24 oktoberintagna fråga, nr 286, och anförde: har frågat mig om jag anser att den av statensindustriverk gjorda utredningen om aluminiumbehovel i bör aktualiserafrågan öm ett statligt aluminiumverk förslagsvis placerat i kommun. Genombeslut uppdrog Kungl. Maj:t åt statens industriverk att utredavissa frågor rörande marknaden för aluminium och aluminiumprodukter i Sverige.I en nyligen avlämnad delrapport, "Aluminiumkonsumtionen i Sverige1975-1990", kommer statens industriverk till slutsatsen att det underförutsättning av en höjd självförsörjningsgrad eller ökad export sannoliktskulle finnas utrymme för ytterligare en aluminiumanläggning för en produktionår 1980 av ca 50 000 årslön. avser att framlägga enslutrapport . Jagär inte beredd alt på detta stadium deklarera en bestämd uppfattning vad gällerbehovet av nya produktionsenheter på aluminiumområdet i . Jag finneremellertid att statens industriverk presenterat ett sådant underlag att frågannoga bör övervägas ej minst med hänsyn till att ett par förelag inom branschenanmält intresse för en sådan utbyggnad. Beträffande lokalisering och statligtengagemang är det för tidigt att nu göra något uttalande. HerrLÖVENBORG (vpk): Jag ber att få tacka industriministern för svaret på min fråga. Den ärföranledd av den oro som invånarna i kommun känner inför deperspektiv som rullas upp genom att - som har varit den storaarbetsköparen - drastiskt skär ner antalet anställda i takt med altvattenfallsutbyggnaderna färdigställs. Jagmåste konstatera att svaret tyvärr inte kan skingra den oro man nu känner förframtiden i kommun. Alla tycks vara överens om att statsmakternamåste göra någonting för att inte lämna kommunen i sticket. Men vad som skallgöras vet ännu ingen riktigt. Omett ståtligt aluminiumverk i Omett statligt aluminiumverk i projekt har man diskuteratfrågan om ett aluminiumverk föriagt till . Längekretsade diskussionerna kring Grängesbergsbolagels planer på en utbyggnad avsin aluminiumproduktion. Den delen av debatten får nu betraktas såsom avslutad,sedan med hjälp av bygger ut - inte i menväl i . Sedandess har det blivit nya turer. I NSD kunde man läsa bl.a. följande; "Elableringen av ett aluminiumsmällverk i är nuklart. kom beskedel frän industridepartementet: Vårtmål är att satsa på . Industrin som kommer att sysselsätta ca 500anställda bljr mycket energikrävande." Detblev naturligtvis glädje ungefär som i , men säg den glädje som vararbeständigt. fick man genom länstidningar och radio veta att RuneJohansson anser alt frågan alls inte är löst och att del inte finns anledningatt lända stora förhoppningar. Detär klart att sådana där omväxlande varma och kalla bad inte är särskilt nyttigaför kommuninvånarna. Men något är alltså på gång. Del kan man konstalera ocksåav industriministerns svar. kretsar emellertid resonemanget kringett samgående med ett privat bolag. Visseriigen är väl kommun i densituationen att man måsle välkomna varje sysselsättningstillskott, i vilkenform det än kommer, men jag vill fråga, varför man inte som ett reelltalternativ redan nu kan tänka sig en helt statlig företagsulbyggnad. Då skulleju staten göra en- inbrytning på ett mycket viktigt produktionsområde. Det torde inte vara obekant för att staten viaStatsföretag satsar utomordentligt mycket i Norrbollen. Jag bara nämnerStålverk 80 och NJA;s investeringar. Vi har anledning att gå fram med en vissförsiktighet i fråga om utbyggnadsplanerna och del engagemang som vi tar påoss. Jag vill inte på något sätt utesluta möjligheterna att vi ägnar ett störreintresse ät aluminiumproduktionen. Men man skall inte bortse från att kostnadenär hög. Att bygga ett aluminiumverk för produktion av kostar 350miljoner kronor. Ett sådant verk kräver ca 1 miljard kilowattimmar i energi,och i den energidebatt vi för kan vi inte bortse från vad det betyder i vårtotala konsumtion. Men frågan kommer alltså att fortsättningsvis ägnasbetydande uppmärksamhet. HerrLÖVENBORG (vpk): Det senaste är värt att notera och också det förhållandel attindustriministern säger att man visar stort intresse för det häralu-miniumverkel. Men när del gäller frågan om energin kan man också skänkanågon tanke åt alt kommun har levererat en enormmängd energi till det övriga . Om någon kommun skulle ha moralisk rättalt kräva inte bara snabba utan också rejäla åtgärder borde det alltsåvara kommun. har där hämtats energi för ca 1 500 miljonerkronor, och det är inte stor procent, av de belopp del här rör sig om somskulle behöva återbördas för att man skulle klara sysselsättningen ochframliden för kommunen. Dettalas om utredningar och undersökningar, men det måste betonas att det härverkligen är bråttom. säger i sin rapport att behovet avaluminium nu är så stort och växande,att del krävs . ett aluminiumverk,även om skulle verkställa sin utbyggnad i - vilket nu sker.Och det är mot den bakgrunden vi har anledning alt aktualisera frågan om etthell statligt engagemang. Det privatföretag som finns med i bilden är etttill engelskägt företag och med hänsyn till det tycker jag att manbör ha en litet klarare, målsättning än den nuvarande. Det finns rätt dystraerfarenheter av privata engagemang i , och vi tror att det skullevara bättre med ett statligt aluminiumverk än.att privata intressen ärinblandade. Det skulle skapa större trygghet, och det skulle också ge svenskastaten en möjlighet all göra en inbrytning på ett myckel viktigt produktionsområde. Ang.följderna för den svenska neutralitetspolitiken av svensk anslutning tillsamordningsorgan för oljeimportländer Överläggningenvar härmed slutad. §3 Ang. följderna för den svenska neutralitetspolitiken av svensk anslutningtill samordningsorgan för oljeimportländer Herr utrikesministern erhöll ordet föralt besvara i (c) i kammarens protokoll för den29 oktober intagna fråga, nr 295, och anförde: i har till mig ställt frågan vilkabedömningar regeringen gör angående följderna för den svenskaneutralitetspolitiken vid ett eventuellt beslut om svenskt inträde i de rikaoljeimportländernas samordningsorgan (ECG) mot bakgrund av dess uppgifter,sammansättning, röstnings- och utträdesregler. Regeringenhar noga prövat de utrikespolitiska aspekterna av ett svenskt dellagande i detnämnda organet och kommit till slutsatsen, att ett sådant dellagande ärförenligt med neutralitetspolitiken. Avtalet innehåller inga förpliktelser somstår i strid med neutralitetspolitiken. Frän neutralitetssynpunkt är detsnarast en fördel alt redan under normala förhållanden kunna ingå ett avtal somskyddar försörjningen av en så väsentlig vara som olja. Försök till uppgörelserom sådan försörjning, som görs sedan en krissituation uppställ, riskerar attmöta krav om motprestationer från svensk sida, vilka kan väcka betänkligheterfrån just neutralitetssynpunkt. I detta hänseende är våra erfarenheter från debåda världskrigen entydiga. Vihar också frågat oss om en svensk medverkan i fredstid i ett program avskisserat slag kan länkas försvaga tilltron till vår vilja och förmåga attiaktta neutralitet i krig. Regeringen tror inte att så,skulle vara fallet. Ang.följderna för den svenska neutralitetspolitiken av svensk anslutning tillsamordningsorgan för oljeimportländer har redan tidigaredeltagit i liknande fördelningssystem för olja. Det nya organet skall knytastill , en organisation som tillhört tillkomst. Samtligade stater som avses ingå i del nya organet ingår i OECD-kretsen. Underhösten har ett kontinueriigt och nära samråd ägt rum mellan regeringarna i detre neutrala länder i som överväger att deltaga, dvs. Regeringarna i de tre länderna har en likartad syn påneutralitetsaspekterna. är de ense om att göra sin anslutning tillprogrammet beroende av ett neutralitetsförbehåll. Ett sådant förbehåll avseratt ge oss full handlingsfrihet för den händelse vi skulle bedöma att ettdeltagande i avtalets praktiska genomförande skulle strida mot neutralitetspolitiken. Underförutsättning att och kommer att deltaga samt att de treländerna kan få sitt önskemål om ett neulraliletsförbehåll beaktat, kommerregeringen att fatta beslut om svenskt deltagande i del planeradeinternationella energiprogrammet. Beslutet kommer senare alt underställasriksdagen för godkännande. HerrOLOF i (c): Jag tackar utrikesministern för svaret på min enkla fråga. Jag har medhänsyn till den tidsbegränsning som gäller för en frågedebalt inga illusionerom att kunna diskutera alla konsekvenser - neutralitets-politiska eller andra -av ett svenskt inträde som medlem i ECG, i dagligt tal kallad oljeklubben. Jagvalde frågeformen av ett enda skäl som jag uppfattar som väsentligt, nämligenför att få en chans alt diskutera dessa spörsmål i innan väsentligalåsningar inträder. Nuhar redan väsentliga låsningar skett, som jag uppfattar det ulan tillräckliginformation. Eller hur många av kammarens ledamöter tror utrikesministern harstuderat regelsystemet för ECG? Dessalåsningar har vidare skett ulan en bred debatt. En retorisk fråga: Hur mångagånger har det inte betonats hur viktigt det är att den svenskautrikespolitiska linjen är förankrad hos svenska folket? Vi brukar ju säga attvi själva bestämmer vår neutralitetspolitik. Vilka är då "vi" i detsammanhanget? Dethar således inte givits möjlighet till diskussion i innan låsningarnai betydande utsträckning blivit ett faktum. Därförvill jag till utrikesministern ställa följande frågor, som vi borde ha rätt attfå svar på; Varför denna brådska ihandläggningen av inträdet i ECG? Vemanser utrikesministern bestämmer den svenska neutralitetspolitikensinnebörd? Påvilket sätt kommer att ges tillfälle all ta del av informationen? Näravses fS tillfälle att behandla ECG-medlemskapet somratificeringsärende? En ytteriigare fråga: Hurlänge kommer det svenska neutralitetsför- behållets formulering attvara hemlig? Jagställer dessa frågor mot bakgrunden av uppgifter i pressen, som är deninformationskälla jag främst har haft tillgång till. Jag är alltså inte heltinformerad om alla grunder för inrättandet av den nya organisationen. Jag harläst en del i oljebolaget internationella tidskrift, och det var medtanke på detta jag framställde min enkla fråga. Denna fråga skall ocksåses mot bakgrunden av intervjuuttalandet av biträdande utrikesministerThomas i för sedan om att ingenting hindrarett senare inträde och alt man inom ECG överväger associationsalternaliv. a. dessa spörsmål som jag tycker kan diskuteras inom ramen för en enkelfråga. Det svar jag har fåll avviker en del från vad som har sagts i denallmänna debatten, där utrikesministern har uttalat attdelta med neulraliletsförbehåll mera är en psykologisk fråga. Det skulleegentligen inte finnas någon anledning alt alls diskutera neutralitetspolitikeni delta sammanhang. Jag vore lacksam om utrikesministern ville förklaraskillnaden mellan det uttalandet och svaret på min enkla fråga. Ang.följderna för den svenska neutralitetspolitiken av svensk anslutning tillsamordningsorgan för oljeimportländer Jag medger att det har blivit en brådskande handläggning. Vi är ickeskyldiga till delta. Vi har inte haft något som helst inflytande överECG-staiernas tidsschema eller program. Skall vi ansluta oss måsle del ske ,och vi har haft kort lid inom regeringen. Frågorna har behandlats iriksdagsgrupperna och i ulrikesnämnden. Del är vad man har hunnit med. Omdet blir fråga om anslutning, vilket vi ännu inte vet, kommer den saken attföreläggas , föreställer jag mig. Först ochfrämst är del ju ett tillfälligt arrangemang, och inte förrän nästaår - eller kanske - skall hela programmet träda i kraft, sedanstaterna har ratificerat avtalen. Fråganom vilka möjligheter del finns all vänta och komma efteråt är helt oklar. Skallman ha ett neutralitetsförbehåll, vilket de tre neutrala stater som räknar medanslutning utgår ifrån, kan del ske . Den inbjudan vi har fåll avser ettdeltagande , och oavsett vad någon amerikansk tjänsteman har sagt är del ettfaktum all man räknar med all organisalionen skall Iräda i kraft i mitten avnovember. Skall man vara med i organisationen gäller del att täcka in även denhär vinterns eventuella kriser på oljeområdet. HerrOLOF i (c): kommer utrikesministern in på ännu en viktig fråga. Vad innebär detegentligen all organisalionen träder i kraft , långt innannågon stat - i vane fall inte - har haft chansen att ratificeraavtalet? Vår medverkan är alltså fullständigt villkorlig. På vilket sätt är vidå låsta fr. o. m. ? Ang.följderna för den svenska neutralitetspolitiken av svensk anslutning tillsamordningsorgan för oljeimportländer redan då borde vara ettskäl just för ett avgörande senare så att åtminstone fick ratificeraavtalet innan vi utsätts för några bindningar i del här sammanhanget. Detblir många frågor här, och jag är ledsen för det, men jag kan inte hjälpa densaken, för informationslägel är sådant. Utrikesministern har sagt vid något tillfällei pressdiskussionerna efter det att ulrikesnämnden haft sitt sammanträde, attingen regering kan passivt åse hur det svenska näringslivet kollapsar i bristpå olja. Del skulle alltså vara alternativet till inträde i den häroljeklubben. Får jag fråga: Finns det då någon reell möjlighet att utträda i enkrissituation, om man bedömer alternativet på del sättet? Del är ett av demånga frågetecken som jag skulle vilja ha uträtade. Jagfick inte något besked om varför utrikesministern säger alt neutral itelsförbehålletär en fråga om psykologi. Jag frågade också om del finns någon möjlighet allsäga någonting om neutralitetsförbehållets innehåll mera konkret. vet vi,enligt uppgifter i massmedia, att och har sagt ja, och därmedär det villkoret ur världen. Tyvärr hinner jag inte svara på alla frågor, och jag är ledsen för det. Delsom i praktiken träder i kraft är ett tillfälligt arrangemang för oljefördelningmellan staterna. Det är den automatiska oljefördelnings-proceduren, som alltsåskall träda i kraft . Mittuttalande om alternativet behöver jag väl inte upprepa. Alternativet, om vistår utanför, kan vara alt vi i en viss situation inte får de raffinerade oljorsom vi måsle ha för att hålla del svenska samhället i gång. Del beror på hurdystert man bedömer en eventuell ny oljekris. Mina uttalanden innebär inte bara all det är enpsykologisk fråga, utan jag har ju slagit fast att de tre staterna är överensom alt vi skall ha ett neulraliletsförbehåll, Irols att avtalstexten i och försig inte strider mot våra neulralitetsbeslämmelser eller mot den allmännaneutralitets-rätten. Men eftersom vi inte kan bedöma vilka olika situationersom uppstår , lar vi det säkra före del osäkra, och vi har - naturligtvisav olika skäl - enat oss om delta neulraliletsförbehåll som de tre staterna harförhandlat sig fram till. iStockholm (c); Jag vill upprepa att jag bara delvis kan bedöma grunden för deställningstaganden som har gjorts . Menjag tror att det är viktigt som en följd av denna diskussion - och jag antaratt vi är överens på den punkten - att frågor av den här karaktären egentligenaldrig kan förankras hos människor om man hanterar frågorna på det sätt som harskett i del här fallet. Och eftersom neutralitetspolitiken just bygger på attden är förankrad i folkmeningen, tycker jag alt det är en allvarlig brist. Delär en brist som borde ha lett oss till allallvariigt överväga i varje fall en uppskovslinje, så att vi hade kunnat få denbreda debatten och kunnat väga skäl för och emot. Jagtror i och för sig utrikesministern på hans ord, när han säger alt det iavtalet inte finns någonting som strider mot den svenska neutralitetspolitiken.Men del vore bra att under mindre lidspressade förhållanden kunna utbytatankar om detta. Jag tror inte alt vi i vår utrikespolitik vinner på att göratolkningar av den svenska neutralitetspolitiken till en fråga för ett litetfåtal och en liten grupp. Om åtgärder mot narkotikamissbruket Jag delar nästan allt vad säger i del senasteanförandet. Vi.är under tidspress, men vi har icke själva haft inflytande överdetta. ECG-slaterna har bestämt en lidsordning. Vi har kommit in sent i bildengenom en inbjudan, och vi har att ta ställning. Då har vi använt de organ somfinns för att komma i kontakt med partierna och partiledarna, och vi har givittillfälle ål riksdagsgrupperna och ulrikesnämnden alt behandla frågorna. Merhar vi tyvärr inte hunnit med. Tidningsdebatten har naturligtvis pågått mycketkort tid. Men vi får, om överenskommelsen undertecknas, chansen att diskuteraden fram till dess att skall fä möjlighet att ratificeraavtalet. HerrOLOF i (c); Jag lackar för den öppenhet som jag tycker i någon mån skymtade fram ivad utrikesministern nu sade. Del är endast en sådan öppenhet som stämmernågoriunda väl med t. ex. statsministerns uttalanden i remissdebatten i går,när han betonade vikten av en bred debatt kring de energipolitiska frågornaöver huvud tagel. Detta är naturligtvis en del av energipolitiken i det storaperspektivet. Det pågår en bred diskussion i olika grupper ute i vårt samhälle,och den här frågan hör hit. Sedananser jag också att del finns anledning alt i debatten väga alternativ emotden här möjligheten att gå in i oljeklubben. Jag är medveten om alt exempelvisraffinaderikapacilelen är otillräcklig, men del finns naturligtvis möjligheteratt pä relativt kort sikt lösa också den frågan. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om åtgärder mot narkotikamissbruket Herr socialministern erhöll ordet för allbesvara i (c) i kammarens protokoll för den 29oktober intagna fråga, nr 296, och anförde: i har frågat mig om jagar beredd att med hänsyn till delförvärrade läget på narkotikafronten ta initiativ till kraftigare åtgärder föratt förbättra situationen och förhindra en ytterligare ökning av missbruket. Kampenmot narkotikamissbruket pågår ständigt genom omfattande insatser av berördasamhällsorgan. Polisen har fått förstärkta resurser. Jag vill vidare erinra omatt vårdinsatserna förstärkts bl. a. genom statsbidrag till social jourljänsloch vård i enskilt hem och genom en betydande uppräkning av bidragen tillbehandlingshem och inackorderingshem. Ändrade bidragsregler för vårdcentralerhar medverkat till en starkare inriktning på uppsökande fältarbete. Frivilligainsatser med bl. a. okonventionella vårdformer har fått ökat stöd.Informationen har förstärkts. Allt fler missbrukare söker vård. Myndigheternasbedömning är alt antalet missbrukare totalt sett minskar. Polisensresurser för narkotikabekämpning har starkt inriktats på den internationelltorganiserade narkotikahandeln. Del sker i nära samarbete med polisen i andraländer. De polisiära insatserna har avslöjat att heroin nu börjat tillföras denillegala marknaden i . Detta är självfallet oroande. Samhället harreagerat genom att döma ut mycket hårda straff för langarna. Den omständighetenatt införseln kunnat uppdagas på ett tidigt stadium ger emellertid hopp om med kraftiga åtgärder skall kunna få grepp om situationen. Samhälletsinsatser i narkotikabekämpningen samordnas bl. a. genom kontakter inom detbrottsförebyggande rådet. Rådets narkotikagrupp följer utvecklingen genomolika lägesrapporter och frekvensstudier från de myndigheter som ärrepresenterade i gruppen. Även om det föreligger stora svårigheter attkvantitativt bedöma missbrukels omfattning, är myndigheternas bedömning all enminskning har inträtt när del gäller bruket av centralstimulerande medel och iviss mån hasch. I stort sett är missbruket en slorstadsföreleelse. I flertaletfall är missbruket ett symtom på svåråtkomliga sociala problem. Här krävsytterligare uppmärksamhet från samhällets socialvårdande och medicinska organ,som polisen och tullen fortsätter sin skärpta bevakning av de internationellanarkotikalangarnas verksamhet. i (c); Jag tackar socialministern för svaret på min fråga, som är föranledd avdet ökade narkotikamissbruket och av den omständigheten att på senare lid ävenheroinet kommit in på den svenska marknaden, vilket gör situationen ännu merallvarlig. Socialministernräknar upp en mängd åtgärder som vidtagits från samhällets sida. Del är bra -det är åtgärder som vi redan känner till. Men något mer konkret finns inte isvaret om ytterligare åtgärder från regeringens sida med anledning av läget . Narkotikaproblemeti vårt samhälle är bekymmersamt och svårbemästrat. I olika sammanhang tasdiskussioner upp om hur samhället skall komma till rätta med problemet eller ivart fall medverka till att antalet Fördagen är läget ganska allvarligt, och jag betecknar den svenskanarkotikasituaiionen som alarmerande efter kontakter med olika organisationeroch myndigheter. Vadsom ytteriigare förvärrar situationen är som sagt alt heroinet kommit in ibilden. Därtill kommer att missbruket av de olika gifterna tydligen går alltlängre ner i åldrarna. Jag vill med detta ha sagt alt antalet nya grupper avmissbrukare under senare lid har ökat, vilket måste bedömas som mycketallvarligt. Underett tidigare skede var missbruket ett storstadsproblem, men under senare tidhar del blivit ett problem även utanför storstäderna. Del är därförutomordentligt väsentligt alt föräldrar, lärare och ungdomsledare -ja, alla somhar med barn och ungdom att göra - informeras om vilka oerhörda faror för denenskildes hälsa och framtid som blir följden, om någon bara av ren nyfikenhetsniffar eller röker hasch. Jag tar bestämt avstånd - del vill jag understryka -från de personer som i olika sammanhang påstår alt det inte ligger någrarisker i all exempelvis röka hasch. Jag vill också påpeka all en omfattandeforskning pågår på olika håll i världen, där cannabismissbruket betecknas somfarligt. Den allmänna uppfattningen bland forskarna på området är ju att dettamissbruk medför både medicinska och sociala skadeverkningar. Delfinns åtskilliga synpunkter alt lägga på del här problemet. Men jag anser attskall vi lyckas bemästra situationen någoriunda måste kampen mot narkotikalyftas upp på internationell nivå, så alt man via FN eller andra organ gårdirekt på källan och begränsar framställningen i odlingsländerna. Både frekvenssludierna och lägesrapporterna från de ansvarigamyndigheterna ger underlag för myndigheternas bedömning att det tolala antaletmissbrukare synes minska. uttrycker man dock oro Över att en delmissbrukare tycks gå över till opiatmissbruk och att heroin på senare lid haruppträtt på den illegala marknaden i . Något konkret belägg för attheroin skulle förekomma utanför föreligger emellertid inte.Däremot är det klart att införsel av heroin har förekommit över vidåtminstone ett tillfälle. Beträffandeförhållandena i , som jag utgår från alt särskilt harhaft uppmärksamheten på, har jag inhämtat att Göteborgspolisen företog 63 anhållanden för narkotikabrott. Det innebär en påtagligökning jämfört , då antalet anhållanden höll sig omkring40. De flesta anhållandena gällde cannabis och var resultatet av särskildaspaningsinsalser från polisens sida. Man har uppenbarligen bedrivit en mycketaktiv uppsökande verksamhet, där polisen har samarbetat med de socialamyndigheterna. Närdet gäller vårdinsatserna sker del, som jag nämnde i mitt svar, en fortlöpandeförstärkning och utbyggnad. Nya behandlingsformer tillkommer efter hand. Ettpositivt inslag i bilden är att del förefaller som om polisens och tullensinsatser och del ökade utbudet av olika vårdformer i förening med vidgadinformation och uppsökande verksamhet har haft effekt och bidragit till attminska missbrukets omfattning. Samhälletsinsatser mot narkotikamissbruket kommer självfallet alt fortsätta med allkraft, det kan jag försäkra . HerrBENGTSSON i (c); Uppgifterna om att narkotikamissbrukarnas antal har minskat tycker jaginte verkar riktiga, herr socialminister. Jag fick i går uppgifter från ettstort antal platser här i landet, och de pekar i annan riktning. Vilkauppgifter som är riktiga vet jag inte, men jag utgår från alt de uppgifter jaghar fått frän olika myndigheter inte är felaktiga.