prot · FX09137 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag hoppas å andra sidan alt jordbruksminislern inte bara hålleruppmärksamheten riktad på denna fråga utan verkligen funderar över om del inteär möjligt att i någon form öka del här slödel. Övertäggningenvar härmed sluiad. Herrjordbruksminislern erhöll ordet för all i ell sammanhang besvaradels () den 30 oklober framställda interpellation, nr 142,dels i (c) i kammarens protokoll för den 20 novemberiniagna fråga, nr 362, och anförde: har frågal om jag är beredd alt medverka lill atl densvenska sockerbelsarealen utökas så all förutsättningar skapas för ensockerbetsodling i och all arealulvidgningen får en sådanomfattning all elt sockerbruk kan uppföras i regionen. i har frågal mig vilka ålgärder jag ämnar vidlaga medanledning av atl den inhemska sockerproduklionen inte läcker vårtkonsumtionsbehov, vilket fått till resullal alt dl högt värids- marknadspris slagit hårtigenom även i den inhemska prissättningen. Jagvilt erinra om atl enhälligt beslulade godkänna de avregeringen förordade grunderna för reglering av sockernäringen för tiden den Ijuli 1974-den 30 juni 1976. Detta beslut innebär bl. a. all sockerbelsarealenunder den närmaste femårsperioden skutte fastställas så all nuvarandesockerbrukskapacild skulle komma all ulnylfias fullt och pä elt rationelltsätt. har fått bemyndigande att efter övertäggningarmed betodlarna och Sockerbotagd ärligen fastställa arealen med hänsyn titt denbrukskapacilel som finns. För innevarande är är arealen ca 46 000 ha. Detlainnebär att nuvarande brukskapacilel i det närmasle helt ulnylfias. Enutökning av arealen så atl vi skutte bli självförsörjande med socker skuttemedföra kapilatkrävande investeringar i nya sockerbruk. Nuvarandepris pä socker är avsevärt högre än vad vi varit vana vid. Med det syslem förprissällning på socker vi har står ändringar i världsmarknadspriset igei\om idet svenska priset med ca 20 proceni, vilket ungefär motsvarar imporlandelen. Enliglmin mening kan inte stora kapilatkrävande invesieringar för att ökasockerbrukskapaciteten baseras pä nuvarande höga väridsmark-nadspris. En sådankapacitetsökning måste bedömas i ett längre perspektiv. Jag är därför inteberedd all förestå alt årets riksdagsbeslut i fråga om sockerregleringen rivsupp. Vadslutligen gäller fördelningen av betareaten mellan odlare och regioner skötsden av Sockerbolaget och sockerbdsodlarna själva. Hen (): Tack för svarel på min interpellation. Jag måste emellerlid uttryckamin överraskning över att jordbruksministern ställer sig så oförstående infördel spörsmål som jag aktualiserat. Världsmarknadspriset på socker har stigitfrän per kg lill . harett importbehov som utgör av konsumtionen. Då måsle del varaberättigat all ställa frågan om vi inte borde eftersträva en ökning av vårsockerbetsodling. Statsrådetsvarar att kapitalkrävande investeringar för att öka soc-kerbrukskapacileieninte kan göras med nuvarande världsmarknadspriser som grund. måslebedömas i ell längre perspektiv, säger statsrådet. Det ligger mycket i detpåpekandet. Jag vill emellertid också understryka atl vi inte kan förhälla osspassiva och tro all saker och ling ordnar sig av sig själva. Devärldsmarknadspriser för socker som noterats har varit höga, och detfinns anledning all tro all de inte kommer all stabilisera sig på denna höganivå. A andra sidan kan man inte heller räkna med någon återgång till de lågapriserna frän 1960-lalels slul. Jaghar med lillfredsslällelse noterat all jordbruksministern vid upprepadetillfällen och senast framhållit, alt vi i vårl land måste fort-sälta attodla lämplig åkerjord. Därvid borde det enligt min mening finnas utrymme för en viss ökningav sockerbelsarealen. Men del svar jag fåll är föga uppmuntrande. Slalsrådelsäger alt en "utökning av arealen sä att vi skulle bli själv-försöriandemed socker skulle medföra kapilatkrävande investeringar i nya sockerbruk".Jag har inte för min del sagl all vi skulle ha en fullständig självförsöriningmed socker. Vad jag vill är all vi skall få möjligheter att odla sockerbetorockså i . Föralt då sockerbetsodling i skall kunna komma lill slånd krävs enutökning av den totala sockerarealen i landel. Staisrådel säger all "vadgäller fördelningen av betareaten mellan odlare och regioner sköts den a\'Sockerbolagel och sockerbelsodlarna själva". Jag lycker all det är liletför enkelt alt försöka komma ifrån problemel med den hänvisningen, men jag villinte tro all del är pä grund av ringa inlresse för huvudfrågan i mininterpellation som jordbruksminislern svarar så. Myndigheterna,betodlarna och Sockerbolaget borde enligt min mening kunna komma överens om enutökning av arealen - en utökning som från mina utgångspunkter självfalletskulle komma lill del. Men myndigheternas intresse för frågan ärviktigt, ja, nödvändigt om del skall vara möjligt all få i gäng ett samtal medexempelvis Sockerbolagel. Delär givetvis nödvändigl alt raffineringen kan ske på elt sådant säll allodlingen blir ekonomiskt bärkraftig. Avståndet till sockerbruk fär därför intevara alltför stort. I och för sig kan fraklslöd tänkas, men enligl min meningborde man i första hand eftersträva en lösning som innebär att en s. k.saftslalion uppförs i . Med saftslation menas en enklarefabriksanläggning där sockersaflen pressas ur betorna och sedan skickas vidareför förädling vid raffinaderi. Därigenom blir frakterna billigare, och odlarnafär möjlighet all behålla biprodukterna, vilket är mycket önskvärt med lanke påden animalieproduklion som ändock bedrivs i . Delligger också nära lill hands alt undersöka möjlighelerna lill vidareförädlingvid raffinaderi exempelvis på Golland. Med en sådan lösning skulle man kunnautöka verksamheten ulan stora kapitalinvesteringar som det östgötskajordbrukel skulle kunna få en välbehövlig gröda i växtföljden. Avsvarel förstår jag att del inte är sä slor idé att försöka få jordbruksminislernatl ändra ståndpunkt . Jag har noleral svaret och får väl söka andra vägarför all komma lillbaka och se om möjligtvis har samma uppfattning somstatsrådet. Tack än en gäng för svarel. Hen i (c): Jag tackar jordbruksminislern för svarel. Min fråga slälldes därförall det på grund av en sländigi stegrad konsumtion av socker i värtden ser ulall bli ett knapphelsförhållande på längre sikl, och del moliverar väl enproduktionsökning. Inuläget har vi, delvis av andra skäl än brist på socker, elt onormall högtvärldsmarknadspris. Det svenska jordbrukel producerar nu socker lill 1:72kronor per kilogram. Världsmarknadspriset pendlar mellan det dubbla och deltredubbla. 1del här lägel ville jag gärna ställa frågan: Kan vi öka vår produkiion? Delvore ju inte minsl lill hjälp för den svenske konsumenten all få en ökad svensksockerproduktion. Det fanns poliliska krafter som 1966-1967 ville lägga nedsvensk betodting lill förmän för import av dä billigt socker. Del skulle hafält till följd all vi hade ställ ulan både sockerfabriker och en underåren alltmer avancerad odlingsieknik med därtill hörande maskinutrustning. Tackvare all vi inte Irodde på dessa siare ulan med långsiktigare ekonomisklförnuft fortsatte produktionen kan vi nu anses ha möjligheler alt under vissaförutsättningar öka produktionen. Det hade annars varit omöjligt. Denökning vi åstadkommil innebär exempelvis ell tittskotl till del svenskafolkhushället pä . Utan alt ha räknat för hårt pådel tror jag all det blir så. Allutöka arealen så all vi skulle bli självförsöfiande med socker skutte medförakapitalkrävande investeringar i nya sockerbruk, sägs del iin-lerpellationssvarel. Det är möjligt. Men skulle inte statsrådet kunna tänkasig en successiv ulbyggnad av nu befinlliga bruk? Har möjlighelerna undersöktsatl återupprusta någol av de senasl nedlagda? Jag är själv inte kapabel altsvara på den frågan, men det vore inlressanl alt få statsrådets syn på denpunklen. Statsrådetvill inte riva upp nuvarande avlal. Nej, det är ju dl avtal som inte är sästelt till sin konstruktion som del förra, sä del skulle väl inte behöva rivasupp. Det förra avtalet band oss egentligen till händer och fötter pä grund avdet internationella avlal som då fanns och som regeringen pä sin lid anstöt osstill. Med det nuvarande avtalet, som gäller yllerligare någol är, finns det judl ärligt flexibelt utrymme som borde gå att utnytfia exempelvis för en successivutökning och ulbyggnad, som jag här frågade efler. Jag tror inte det skulle skada med ell posilivlstalsrädsord, åtminstone lill jordbruksnämnden. En sådan ulbyggnad behöverinte baseras på kortsiktiga världsmarknadspriser utan på elt någol längreperspekiiv. Jag skulle vilja fråga om inte slalsrådel anser del vara bådemöjligt och önskvärt med en sådan ulbyggnad. Jaghar en fråga lill, som gäller vår beredskapslagring. Är den för närvarandetillräcklig, sä all man kan säga atl det är en betryggande beredskap förfolkförsörjningen pä detla varuområde såväl som pä andra livsviktigavaruområden? Jag vilt böfia med att svara på den senaste frågan av iSlaffanstorp. Vår beredskapstagring är litlräcklig. Som vel kanjag inte slå här i och lala om hur stor om- 14 protokoll 1974. fattning den har. Närvi diskulerar dessa ling bör vi minnas atl överenskommelsen var all vi i fullulslräckning skulle ulnyUja den produktionskapacitet som vi de nuvarande sockerbruken. Det tycker jag lägger en gräns för vårlhandlande. Skatt man gå vidare med sockerbetsodlingen och Ivingas göranyinvesteringar, så är del nalurtigtvis förknippat med hell andra koslnader.Då behöver man ha en säkrare grund alt slå på än vad världsmarknadssilualionenför dagen ger möjlighet till. på tång sikt som vi också måste fundera över är naturligtvis omvi verkligen skall eftersträva all bli hell självförsörjande när del gällersocker. Vi har i våra diskussioner lidigare sagl atl om vi skall hjälpautvecklingsländerna all komma i gång med sitt näringsliv, sä måste dd finnasnågot utrymme på något område där också de i framliden kan få vara exportörer.Sockret har ju varit och kommer vät också alt vara elt område av inlresse föru-länderna atl använda som exportmarknad. Därför måste vi också ha den fråganmed i bilden när vi diskulerar dessa ling. Närdel gäller växtföljden och intresset av all i del avseendet göra en insals iÖstergötland kan jag säga titt all det kanske finns andra grödorsom är mera lämpade, som lar siörre areal i anspråk och som skutte ge bällremöjligheter all få en god växtföljd. Jag tänker på proteinrika växter, t. ex.batjväxler, såsom åkerbönor. Del är vät ett foderslag sorn skulle varabetydligt mera gynnsamt ur den synpunkien. Viökade sockerbelsarealen sistlidna år med , och del har för brukeninneburit ell väsentligt högre kapaciteisutnyifiande. Om det finns möjlighetall utnytfia bruken ytterligare något med nuvarande investeringar kommer vätdet all diskuteras, men en sockerbetsodling som skulle kräva nyinvesteringar ärjag inte beredd all tillråda. Underdetta anförande övertog herr andre vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Om jag är rikligt underrättad har vi en sockerbetsodling , vilkel kräver en avverkningsperiod . En utökning avarealen till skulle kräva en förlängning av betkampanjen med liooch ell halvt dygn. Jag menar att det är en hell möjlig ålgärd och atl deomfallande investeringar som jordbruksministern lalal om inte skutte behövas.Man får ju inte förutsätta all ur skördesynpunkt skall vara likadåligt som innevarande år, ulan man fär ulgå från normalsituationen. Jordbruksministernsäger all vi måsle fundera över om det är lämpligl all vi skatt vara hellsjälvförsörjande i fråga om socker. Ja, jag har inte gjort gällande all viskatt vara självförsörjande, ulan jag har sagl alt del ändå är möjligt all ökaarealen. Världskonsumlionen översteg ju produktionenav socker med 6,5-7,. och en minskad import på100 skall alltså ställas i relation titt världsprodukiionen på ungefär80 miljoner lon. Då är frågan hur myckel della i och för sig belyder när delgäller del slöd som vi skulle ge genom en ökad import. Beträffandeväxtföljden i skulle del vara myckel all säga, herrjordbruksminister. Jag skall emellertid inte la upp den debatten. Lät mig barakonstalera atl på grund av en mycket ensidig spannmålsodling pä slätten genombortfall av animalieproduklion har vi ell läge där vi ser en stagnation av denloiala grödan, och del är vi myckel oroade av. Delfinns självfallet andra grödor all odla; del går atl odla raps, och del sker islor ulslräckning. Tyvärr har vi inte fåll fram en åkerhöna som är lämplig allodla i . Del kan gå i , men i får vi inga storaskördar. Däremol vet vi sedan gammalt all sockerbetsodlingen är en odling somvi gärna skutte vilja ha. HerrLARSSON i (c): Jag tolkade faktiski inte jordbruksministerns uiialande om deneventuellt möjliga ökningen av sockerbetsodlingen som negativt. Men jag tänkteockså på ett uttalande av som jag läste i en tidninghäromdagen, där han talade om all man inte var beredd all starta nya fabriker.Nej, jag avser inte del heller, ulan jag menar atl del finns enutbyggnadsmöjlighet vid nuvarande fabriker som inte blir sä kostsam. Jag harockså fallal jordbruksminislern sä all han inte är negativ lill en sådanutökning av kapaciteten. Detsom gjorde mig litet fundersam var resonemanget om utvecklingsländernas behovav export. Jag kan förslå all man har ett sådani behov. Men jag menar alt - ochäven var nu inne på detla - man behöver inte basera den svenskasockerbetsodlingen på ell för lillfället högt världsmarknadspris, ulan den kanman basera på den ökade trenden i sockerkonsumlionen. Där tror jag faktiskt alldel blir ulrymme även för utvecklingsländernas produktion. Jag vill sluta med atl erinra om vad en av herrLundkvists förelrädare pä statsrådsposlen - dock inte på jordbruksminislerposlen- sade under en deball i första kammaren 1966 eller 1967. Vi lalade då omutvecklingsländernas situation och om del billiga sockerpriset. Sockretkostade per kilo, ett fantastiskt lågt pris jämfört med vaddet kostar . Då sade slalsrådel all del fanns anledning atl länka påutvecklingsländernas möjligheter all exportera. Men hade vi lytt det rådet då,så hade vi kunnal se alt del faktiski var ett felaktigt råd, eftersom jubåde utvecklingsländerna och vi själva behöver ha en sä hög produkiion som manöver huvud laget kan åsladkomma. När vi talar om investeringar gäller del ju trots alll ulvecklingen pålängre sikt. sade all del bidrag som vi kan Ang.översyn av den inrikes flygtrafikens konkurrens- och prisförhällanden lämna lillutvecklingsländernas möjligheler all exportera socker är mycket titel, och delkan ju tyckas vara riktigt. Men delsamma gäller om samlliga bidrag av denna typsom lämnas av alla länder lill utvecklingsländernas exporlmöjligheter. Men detär alla dessa små bidrag som sammantagna kan betyda något. Och socker är ju enprodukt som man kanske från ren försöfiningssynpunkt inte behöver vara likaorolig för all man inte är självforsöfiande pä som när det gäller andra typerav livsmedel. För sockret gäller ju all man i vissa svåra situationer möjligenkan begränsa sin konsumtion litet mera. Vadjag heta liden framhållit - och det vill jag sluta med atl slåläst - är all man inom ramen för den nuvarande produktionskapaciteten vidbruken, alltså inte med några ny- eller tillbyggnader, bör kunna diskuiera densockerbelsareal som vi rör oss med. Överläggningen var härmedslutad. §15 Ang. översyn av den inrikes flygtrafikens konkurrens- och prisförhållaiden Herr kommunikationsministern erhöll ordelför alt besvara () den 31 oklober framslällda interpellation,nr 147, och anförde: har frågat mig vilka ålgärder Kungl. Maj:l har vidtagiti anslutning titt den av förordade översynen av den inrikesflygtrafikens konkurrens- och prisförhällanden. Inrikesflygeti är uppbyggt på i princip likartat sätt som i och . Delinnebär alt SAS i samlliga tre länder svarar för vissa lunga slamtinjer, medannalionella flygbolag handhar linjefarten i övrigt. Denna arbetsfördelningöverensstämmer med vissa grundprinciper för SAS:s verksamhet som gemensamtfastlades av de skandinaviska länderna vid tillskapandet av SAS-konsortid. Självfallelfinns del anledning alt i värl land - liksom i och - från lidtitt annan, mot bakgrund av ulvecklingen av den nalionella linjefarten totaltoch i dess olika delar, se över arbetsfördelningen liksom intäkts- ochkostnadsförhällandena mellan SAS och Linjeflyg. Medhänsyn härtill har - som framgår av ell uttalande frän min sida under gärdagen- AB Aeroiransporls (ABA) arbetsutskott beslulat alt isamråd med SAS:s och Linjeflygs styrelser göra en utredning om ändamålsenligaformer för samarbele mellan SAS och Linjeflyg belräffande de svenskainrikeslinjerna i syfte atl ufiämna förulsällningarna för de båda förelagenslönsamhet. Arbelel kommer all bedrivas med sikte på snara lösningar. Hen STRIDSMAN (c): Jag ber all fä lacka kommunikalionsminislern för svarel pä mininterpellation. Bakgrundenlill interpellationen är en moiion som jag lillsammans med älta andrakammarledamöter väckte 1972 rörande en utredning om inrikesflygets konkurrens-och prisförhällanden och deras samstämmighet med regionalpolitiken. Enenhällig riksdag beslöt på förslag av ell lika enhälligt iraflkulskotl atlförorda en översyn av dessa frägor. Eftersom det nu förflutit sedanriksdagen bestöt all en översyn av Hygpristaxorna skutte göras, bl. a. avregionalpolitiska skäl, bedömde jag del som naturligt att slalsrådel skulle haen hel del au redovisa i ärendel. Vadär del dä interpellationssvaret innehåller? Till min stora förvåning får jag nuav kommunikalionsminislern beskedet all han stoppat riksdagsbeställningen omen översyn av fiygpristaxorna i departementets malpåse. Del enda besked somstatsrådet lämnar i inierpellalionssvard är atl han i går i ell uttalandetillkännagivit all AB Aeroiransporls arbetsutskott beslutat att i samråd medSAS:s och Linjeflygs styrelser göra en utredning om ändamålsenliga former församarbete mellan SAS och Linjeflyg belräffande de svenska inrikeslinjerna i syfteall ufiämna förulsällningarna för de båda förelagens lönsamhei. Delbeskedel är ingei som helsl svar pä min inierpellalion. Jag måsle säga all jaginie, när jag i slulel av oklober slällde inlerpellaiionen, hade iroti allSlalsrädds svar skulle vara så otroligt avslöjande för hans passivitet idenna fråga. Jag konstaterar bara atl slalsrådel inte gjort någonting för attverkställa uppdrag. Avnaluriiga skäl - kommunikalionsminislern har ju inte haft någonling attredovisa - har statsrådets svar blivit kort. Därför finns det inte helleranledning för mig atl gå in i en debatt om de frågor jag aktualiserat iinterpellationen. Jag väntar med det till ell annal lillfätle, däkommunikationsministern, hoppas jag, har konkreta resultat att redovisa. Jagnöjer mig med konstaterandet av statsrådets dokumenteradepassivitet i ärendet. Men jag kan inte komma ifrån atl jag tycker atlkommunikalionsminislern någol borde lälla på passivi-leisslöjan och lala omvarför han hiliills hell undertålii all la inilialiv i denna vikliga fråga. Jag hoppas få euklarläggande besked frän slalsrådel. Ang.översyn av den inrikes flygtrafikens konkurrens- och prisförhållanden Del är i och för sig enkell all svara på ~ provocerandelycker jag - frågor. är alldeles för in-lelligenl för au iniekänna lill bakgrunden lill siluaiionen när del gäller flygfrågorna iSkandinavien. När man hör skutte man annars kunna tro att hanlevde i föreställningen att vi har dt svenskt flyg, ett flyg som är helloberoende av andra skandinaviska länder. vel ju all del inte ärså. vel lika väl som alla andra att vi sedan drygt 20 årlillbaka har SAS, som är ell skan- Ang.översyn av den inrikes flygtrafikens konkurrens- och prisförhållanden dinaviskl flygförelag, ochalt vi har ell SAS-konsortium. En SAS-kon-cession, som vem som helsl när somhelsl kan ta del av, reglerar förhållandena i dessa frågor lill dess atl nägonändring har företagits i den. Därutöver har vi del nalionella fiygfördagdLinjeflyg - moisvarande flygverksamhel finns i och - varsverksamhel också regleras i förhållande lill SAS-aviald. Densom säller sig in i de avlat som reglerar flygverksamhelen i kaninte handskas så lällvindigl med dessa frägor som gör. Däremolär del klarl all man från lid till annan skall försöka se över det hela ochgöra det bästa av siluaiionen med ulgängspunkl från de förändringar som skell- del har jag sagl i mill svar, del har ullalal, och del är detullalandd som här åberopar. Delär obelagel all bdrakia del som jag meddelade i går och som jagupprepar i mill svar som ingeniing. Innehållel i del är emellerlid, somdel sägs i svarel, kort och goll all AB Aeroiransporls arbelsulskoit nu harbesluiai all i samråd med SAS:s ocli Linjeflygs siyrelser - där slalen när delgäller SAS är hälftendelägare - gä igenom just de frågor som ochvi andra har ansett del aktuellt all se närmare på. Härkommer alltså, såviii jag förslär, del arbeie som påbörjas alt resultera ipå sikl värdefulla ling för del svenska inrikesfiygel. Vad som enligt herrSlridsmans mening därulöver skulle ske vei jag inie. talade omdokumenterad passivitet, totat brist pä inlresse som är otroligt avslöjandeosv. Del vore intressantare om lalade om vad del är han villskall ske och om i sä fall inie den expertgrupp som jag här har presenierailill någon del tigger i linje med vad har länkl sig. I så fallkan vi möjligivis föra en diskussion i sakfrågorna. Men av del inlägg som herrSiridsman höll fick jag uppfallningen, au han är ule efler någonling hellannal än det som gruppen skatt arbela med och i sä falt bör lalillfällel i akt all lala om del . Hen STRIDSMAN (c): Jag skulle känna mig slå pä myckel osäker grund, om jag skulle helt ochhållet bygga på mill eget anlagande -jag utnämner mig inte lill någol slagsexpert i de här frågorna, utan jag lycker jag står på säkrare grund när jagutgår från det beslut som enhälligt fattade päförslag av trafiksutskollel. Däri gjordes en beställning lill Kungl. Maj:t omöversyn och uiredning av de frågor som jag har relaterat. Nog trorjag allirafikutskottet, med den expertis som finns där, känner lill bakgrunden och vadsom reglerar SAS-aviald och vel all vi har ell inrikesflyg som är uppbyggtefter i princip likartade förhållanden som inrikesflygel i och i Norge.Jag tror inte all man i trafikuiskoiiel varii omedvelen om della. Men statsrådet kommer inteifrån all när har fallal ell sådant enhälligt beslut för drygttvä är sedan och jag ställer frågan om en redovisning men som enda svar får enhänvisning lill elt uttalande av staisrådel dagen förut och inte någol beskedom vilka åtgärder som vidtagits av departementet under dessa tvä är - då kanjag nalurtiglvis inte vara nöjd med detta. Del är visserligen gott och väl atten sådan rutinmässig översyn fördas frän tid till annan, men man fär intekoppla ihop den med det beställningsuppdrag som gav departementet attklarlägga just inrikesflygets taxefrågor, där sambandel med de regionalpoliliskasynpunkterna betonades. Delär jusl detla som jag vill diskutera. Jag har sagt alt jag inte skall gå in ien debatt om vad jag har åsyftat med den motion som jag har väckt, utan alt jagnu bara önskade få veta varför ingenting har hänt . A/ig.översyn av den inrikes flygtrafikens konkurrens- och , prisförhållanden har jag klart för mig vad vill. harfram till haft den uppfattningen, att vi kan agera självständigt i desvenska inrikesflygfrågorna, hell oberoende av vad som sker i de andraskandinaviska länderna. Dä vill jag upplysa om att vi inte kangöra det. Del var också detla jag avsåg när jag tidigare sade all del finns eltskandinaviskt samband här. Det går inte, , att agera i vårt landprecis som om vi inte hade elt avlal med och . Närherr Siridsman nu fått delta klarl för sig kanske också försläralt man inte dagen efler en riksdagsbeställning bara kan sätta sig ner ochbestämma hur det skall vara hos oss i . Vi mäste både för atl upplrädahonnett och av andra skäl diskutera saken med våra skandinaviska bröder, ochdel lar en viss lid alt med andra länder, även om del som här gäller deskandinaviska länderna, arbela fram samordnade förslag.