prot · FX0971 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Val av opinionsnämnd Företogs val av 48 ledamöter i dennämnd som äger döma, huruvida högsta domstolens och regeringsrättens samtligaledamöter gjort sig förtjänta att i deras viktiga kall bibehållas(opinionsnämnden). i (fp)erhöll på begäran ordet och yttrade: För valet av ledamöter i opinionsnämnden harvalberedningen enhälligt godkänt en gemensam lista av det utseende som framgårav en till kammarens ledamöter utdelad promemoria. I egenskap av ordförande ivalberedningen ber jag att få framlägga denna lista. Den av Uerr i avlämnade listanupptog under partibeteckningen "Den gemensamma listan" föUande namn: i (s) iTvärålund (c) Virgin (m) fröken () iStaffanstorp (c) i (s) " i (fp) Gustafssoni (s) i (c) fröken () () () " () Böriessoni (c) Måbrink(vpk) () " Larfors(s) Mundebo(fp) Wååg(s) Larssoni (c) i Heden (c) Sedan denna lista upplästskammaren förklarades de på ledamöter i opinionsnämnden. Krönmark (m) i Gäddvik (m) i (c) i Nennesholm (c) Alemyr (s) i (fp) i Skärstad (c) ;n () i (s) talmannen och godkänts av Ustan upptagna personerna valda till Val av fullmäktige jämte suppleanter i Val av fullmäktige jämte suppleanter i § 2 Valav fullmäktige jämte suppleanter i Anställdes val av två fullmäktige i jämte tvåsuppleanter. Av fullmäktige i skall herrarNUsson i och avgå. Enligt ett tiU kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen beslutat att för föreslå omval av herrarNilsson i och HerneUus såsom fuUmäktige i . Valberedningenhar vidare beslutat föreslå omval av som personlig suppleantför i och av som personUg suppleantför . Enligt 70 § 3 mom. riksdagsordningen utses vid val avfullmäktige i varje fullmäktig för sig. Vid valet tillämpas acklamationsförfarande,om ledamot ej begär att valet skaU förrättas med slutna sedlar. Kammaren utsåg för till , E. , iÖstersund (s) " , J. () suppleant (för ) , () suppleant (för ) , ,lantmästare § 3 Val av fullmäktige jämte suppleanter iriksgäldskontoret Företogs val av två fullmäktige iriksgäldskontoret jämte två suppleanter. Av fuUmäktige i skaU under år 1974herrar och avgå. Enligt ett tiU kammaren inkommet protokollsutdrag harvalbered-nmgen beslutat att för föreslå omval av herrAdamsson samt till ny fullmäktig beslutat föreslå . Valberedningenhar vidare beslutat föreslå omval av som suppleant för herrAdamsson. TUl suppleant för har valberedningen beslutat föreslå herrWirtén. Liksom för valet tiU riksbanksfullmäktige skaU iförevarande val varje fullmäktig väljas för sig. Vid valet tillämpasacklamationsförfarande, om ledamot ej begär att valet skaU förrättas med slutnasedlar. (s)" , N. () suppleant (för ) , U. () suppleant (för ) , . § 4 Justerades protokollet för . Ang. tidpunkten för rättegång mot diplomaten mördare § 5 Ang. tidpunkten för rättegång mot diplomatenKjell mördare Herr utrikesministern ordet för att besvara i (m) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 160, och anförde: i har frågat mig, om jagkan upplysa om när den svenske diplomaten mördare avses ställasinför rätta, TUl svar vill jag meddela, att ambassaden i Bogotä efterkontakt med den colombianska domstol, som handlägger målet, har upplyst attnågon tidpunkt ännu inte har utsatts. Det meddelas endast, att rättegången kankomma att inledas i (m): Den 17 juU 1 972, alltså för snart två årsedan, mördades den svenske diplomaten i huvudstadBogotå. Mördarna, tre personer, greps , men fortfarande har deinte ställts inför rätta. De är alltså anklagade för ett mycket allvarligtbrott, som också har erkänts, men fortfarande har ingen rättegång inletts. Det här fallet har väckt stort intresse och givitanledning till spekulationer, inte minst i massmedia. Det rör sig ju om mord päen diplomatisk tjänsteman i hans stationeringsland, och då kunde man vänta sigatt fallet handlades med stor snabbhet. Jag tackar herr utrikesministern för svaret. Jag beklagaratt ingen rättegång har ägt rum och att det tydUgen inte heller kommer att blinågon inom överskådlig framtid. Det är min förhoppning att man från svenskthåll vidtar de åtgärder som är möjliga och lämpliga för att så snart sommöjligt få till stånd en rättegång. Med anledning av det sista som iNässjö sade vill jag endast meddela, att och vår ambassadi Ang. regeringens syn på inskränkningarna i rätten förjudar att lämna Colombiahar gjort många framställningar och följer ärendet praktiskt taget varje dag.Anledningen till dröjsmålet förklaras av den colombianska domstol, som ensamavgör när denna rättegång skall håUas, just nu vara att bisittarna i domstolenmåste få tillfälle att ta del av aUt utredningsmaterial. Man säger att innan så kan ske. Kännare av säger att detinte efter colombianska förhållanden är något särskilt långt uppskov medförhandlingarna. Sådana uppskov tycks vara vanliga. Men de personer som mördadeKjell sitter i fängsligt förvar, och det kommer alltså att bli enrättegång, som vi naturligtvis skall följa. i (m): Låt mig bara säga att jag är glad över att fåbekräftat att man från de svenska myndigheterna verkligen pressar på i dennafråga. Jag hoppas att dessa påtryckningar skall leda tUl att vi äntligen fär enrättegång i frågan. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. regeringens syn på inskränkningarna i rätten förjudar att lämna Herr utrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den25 april intagna fråga, nr 164, och anförde: har frågat vad regeringen anserom att de sovjetiska myndigheterna har skurit ner antalet judar som fårtUlstånd att lämna . Regeringen beklagar självfallet varie inskränkning i denrätt för människor att lämna sitt eget land, som är inskriven i Förentanationernas förklaring om de mänskliga rättigheterna. Judarna i utsätts för ensystematisk diskriminering, i många faU för en ren terror. Man förbjuder judiskkulturell verksamhet, straffar utövande av judisk religion, förhindrar judiskaungdomar att studera för vissa yrken och för en propaganda som tUl innehåll ochform motsvarar den traditionella antisemitismen. Det finns mycket skrivet om judarna i som beläggerdet här. Jag kan nöja mig med att hänvisa tUl den rapport som jag iår lade fram för i . Den rapporten är också fogad sombilaga till en motion, som jag har väckt tUl årets riksdag. Europarådetfördömde det sovjetiska förtrycket av judarna. Den utförligaresolutionen stöddes av en överväldigande majoritet av , inklusiveden svenska delegationen. Det var bara de franska kommunisterna som röstadeemot den. Resolutionen berör också det enda glädjande som finns iden Uär bilden. började man tillåta viss utvandring av judar Sedan Ang. regeringens syn på inskränkningarna i rätten för judar att lämna dess harungefär 80 000 judar kunnat lämna sitt land många fler har Nr 71 ansökt omutresevisum men fått avslag. har de sovjetiskamyndigheterna starkt minskat den här utvandringen, som hållit sig någorlundakonstant . Sedan början av det här året har den minskat steg försteg. sjönk antalet judiska emigranter med 400 i jämförelse medjanuari 1973. var minskningen 850 och 900. harminskningen fortsatt: en nedskärning från 2 700 tiU 1 600, alltså en minskningmed 1 100. Siffrorna från oUka delrepubUker gör det klart att minskningen ärcentralt planerad. Kanske tror de sovjetiska ledarna att omvärldens intresseför de ryska judarna har minskat. Kanske vill de förbättra sin egenförhandlings-position gentemot de kan senare lova återgå tUl den tidigarenivån, om den amerikanska senaten mildrar sina villkor om judarna för att gåmed på vissa överenskommelser om rysk-amerikansk handel. Det är alltså tydligt att Sovjetunder 1974 har ytterligare skärpt politiken mot sin judiska befolkning. Jagtackar utrikesministern för svaret på min fråga. Jag noterar medtiUfredsstäUelse att han slår fast att rätten att lämna sitt eget land ärinskriven i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna. Men jag tror detvore viktigt, om utrikesministem nu ännu tydligare betonade att den senastenedskärningen av den judiska utvandringen inger nya och ytterst allvarligafarhågor. Jag skulle vUja be utrikesministern att här i förtydligasin reaktion på den punkten. Jag hoppas att den reducering, som vi ärinformerade om, inte innebär någon ändring i utvandringspolitik.Det vore mycket beklagligt om de stora möjligheter för judar tiU utvandringfrån som faktiskt har funnits - det framgick av : 80 000 nu skulle begränsas. De har begränsats de härsenaste månaderna, men jag vUl faktiskt uttala den förhoppningen att det inteär fråga om någon förändrad inställning frän sida. Detföreligger ännu inga skäl att anta det. Jag hoppas naturligtvis att utrikesministernpå den här sista punkten har alldeles rätt: att det inte är fråga om någondjupgående ändring av den sovjetiska politiken i negativ riktning. Mennedskärningen har alltså ökat steg för steg. Den har ökat ungefär lika mycket iflera oUka delrepubliker. Detta gör det fuUt klart att den är centraltplanerad. I Ukhet med utrikesministern, vars senaste förtydligande jag tackarför, hoppas jag att en förändring till det bättre snart kommer till stånd. Överläggningen var härmed slutad. Ang. arresteringen i av centerunionens ledareGiorgius Mavros arresteringen i av centerunionens ledare Herr utrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den25 april intagna fråga, nr 165, och anförde: har bett mig om min kommentartUl arresteringen i av centerunionens ledare . Regeringen har upprepade gånger gett uttryck åt sininstäUning tUl den grekiska militärjuntans undertryckande av de demokratiskarättigheterna. Senast uttalades i regeringsdeklarationen inför riksdagensutrikesdebatt , att vi fått nya bittra påminnelserfrån diktaturstater om hur avsaknaden av politisk frihet leder tiUrättslöshet och brutalitet. Arresteringen av den ledande centerpoUtikernGiorgios Mavros är ett särskilt utmanande exempel på det tiUtagande förtrycketi . En ny grekisk militärjunta har på nytt låtitarresteringsvågen svepa över sitt land. Åter börjar ceUerna på fångön Yarosatt fyllas. Hur många politiska fångar det finns i vetvi inte. En del säger att det är ungefär ett tusental. Vad vi vet är att nyamilitärer regerar med en utomordentlig hårdhet. Ingenting tyder på enliberalisering av regimen, ingenting talar för att den senaste mUitärkuppen kanbli en öppning mot frihet och demokrati som i . För sedan talade jag i telefon med PanayotisKannelopolous, som var premiärminister när kuppen kom i april 1967och som har lett mycket av oppositionen. Han sade mig att läget är ungefär detsamma som under Papadopolous' regim. Skillnaden är, sadeKannelopolous, att vi nu har en diktatur utan diktator. Vi vet inte vem ellervilka som styr landet. Min fråga gäller medlem av mångaregeringar före kuppen , tidigare bl. a. justitieminister,försvarsminister och planeringsminister. Vid sidan av Kannelopolous har hanvarit en ledande i motståndet mot juntorna. sitter han på Yaros, fängsladför brottet att ha uttryckt sin glädje över att den nya engelska labourregeringenställde in ett flottbesök i . Jag träffade i två den 29 juUförra året, dagen för den grekiska folkomröstning som skulle göra Papadopoloustill diktator ut. Juntan har redan bestämt sig för att resultatet avfolkomröstningen skall bU ja, nej, sade Mavros. Det är entiUräckligt stor seger för att övertyga, tillräckligt många nejröster för attinte likna kommuniststaterna. Så blev det också . Mavros var'under kampanjen inför folkomröstningen enutomordentligt skicklig motståndare till juntan. Med total oräddhet fördömdehan regimen. En svensk riksdagsdelegation - med representanter för de fempartier som finns företrädda här mötte honom i dagen efter valet. Hanvädjade till oss att inte glömma den grekiska oppositionen, att inte luras avnågon juntas tricks och propaganda, att alltid inse att brott mot friheten iett land berör också människorna i andra länder. kan inte längre tala tUl oss. Han ärtvingad till tystnad, en av många poUtiska fångar i . är det vår sakatt minnas hans maningar, att föra hans ord tiU den svenska riksdagsgruppenvidare: att brott mot friheten i ett land berör också människorna i andraländer. Jag tackar utrikesministern för det positiva svaret på minfråga och för hans klara ord om rättslösheten och brutaliteten i . Jaghoppas de orden betyder att så effektivt som möjligt ger tUl känna våroro för ' öde och att regeringen genom vår ambassad i Atenarbetar vidare i den andan av internationell solidaritet. Om tilläggsdirektiv till företagsskatteberedningenbeträffande differentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften Med detta anförande, i vilket instämde (), fröken () och i (fp), var överläggningenslutad. § 8Om tilläggsdirektiv till företagsskatteberedningen differentiering avden allmänna arbetsgivaravgiften Herr finansministern erhöllordet för att besvara i (c) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 144, och anförde; i har frågat mig omregeringen avser att ge företagsskatteberedningen tUläggsdirektiv beträffandeen differentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften i regionalpolitisktsyfte i enlighet med uttalande i finansutskottets betänkande nr 1974. har i åravslagit den reservation i skatteutskottets betänkande nr 1974 vari bl.a. begärdes utredning om en differentiering av den allmänna arbetsgivaravgifteni regionalpolitiskt syfte. För min del kan jag således inte finna attregeringen bör ta något initiativ i denna sak. HerrNILSSON i (c); Jag ber att fä tacka för svaret, som ju intevar någon överraskning. Jag ställde min fråga före påsk, . Av oUkamellankommande orsaker har jag inte haft tiUfäUe att ta emot svaret förrän . Det är, som kammaren väl känner tUl och somfinansministern sade, på det sättet att socialdemokraterna ochvänsterpartiet kommunisterna med de smala marginaler som råder i förnärvarande vunnit omröstningarna i den här frågan Uksom tidigare.Socialdemokraterna och vpk är inte intresserade av att vidta någon åtgärd iexempelvis det syfte som jag har angett i min fråga, nämligen att frånregionalpolitiska synpunkter utreda effekterna av en differentiering avarbetsgivaravgiften. Jag har stäUt min fråga utifrån den förutsättning somangavs i finansutskottets betänkande nr , där hela utskottet är enigt omatt uttala har intet att erinra mot att denna fråga bUr föremål för utredning iregionalpolitiskt sammanhang. Finansministern tar nu beslut den 17april som utgångspunkt för att uttala att han inte har anledning att vidtanågon åtgärd. Det var socialdemokraterna och kommunisterna sommed en röst fick majoritet . Jag skaU nu inte ta upp någon diskussion omformuleringarna i finansutskottets betänkande och om varför intesocialdemokraterna fullföljer dem. Det kan förutsättas att ärendet kommer uppunder överskådUg tid i oUka sammanhang, och det finns orsak att återkomma då. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Ang. pendeltågstation vid Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 147, och anförde: har frågat mig om jag viUbekräfta att regeringen och SJ för sin del aUtjämt står fast vid de tidigaregjorda utfästelserna om att byggandet av pendeltågstationen vid FlemingsbergskaU påbörias under /75. Överläggningar pågår meUan SJ ochStockholms läns landsting om viUkoren för anläggandet av en station vidFlemingsberg. Jag räknar med att överläggningarna skall ge ett positivtresultat. Jag tackar herrkommunikationsministern för svaret på min enkla fråga. Jag vill emellertid göranågra korta kommentarer och kanske även stäUa en föUdfråga. Om behandling av detta ärende kan ju först barakonstateras att ärendet har varit aktuellt både under höstriksdagen och ivår, och båda gångerna har för sin del godtagitkommunikationsministerns förslag att medel skall ställas till förfogande föratt man skall kunna påböria anläggningen av den här stationen. Men i övrigt kandet sägas att det är en ganska bedrövlig historia som inte ökar tilltron till myndigheteroch poUtiker ute bland allmänheten och bland de närmast berörda. Att jag tog upp saken berodde på en artikel den 8 aprU iAftonbladet, vilken hade innebörden att det nu pågick resonemang mellan SJ-chefenoch de borgerliga ledarna i ungefär med innebörden attpendeltågstationen kanske inte behövdes. Det föranledde mig att fråga pålandstinget hur läget var, och då fick jag reda pä att socialdemokraterna intevar underrättade men att de hade funnit det häpnadsväckande att den borgerligaledningen i kontakt med SJ-chefen kommit till att behovet avFlemingsbergsstationen inte längre var lika stort. Sedan ena bulletinen följt efter den andra i pressen, och jag skall inteåterge något av detta på de få sekunder som står tUl mitt förfogande. Menjag kan ändå notera att kom tiUbaka till frågan ochskrev att det verkade som om SJ och hade blivit överens men att manböqat tala om ett dubbelspår som kunde komma först . Det skullekosta 500 miUoner, och man skulle hälla nya möten . Slutligen förekom det i iSödertälje ett svar som hade skickats från den borgerUga ledningen ilandstinget till den socialdemokratiske ledaren . Där sade man och jag tycker detta är så pass uppseendeväckande att jag viU citera det - attvisst stod man fast vid sitt beslut och visst var det viktigt att stationen komtUl. Därefter heter det: "Med denna klara målsättning som utgångspunkt tvingasvi emeUertid konstatera att frågan om stationen trots inte mindre än fyrakonseljbeslut inte kommit närmare sin lösning. Regeringen har uppenbarligeninte kunnat förhindra att ur synvinkel ytterligt olyckligaförseningar uppkommit. Vi måste i vårt arbete tyvärr kalkylera med statsmakternasbristande förmåga att uppfylla sina löften." Jag skuUe nu gärna vilja att kommunikationsministernkommenterar detta svar, som ledning har lämnat. Ang. pendel tågstation vid I likhet med fm skall jag härinte ägna mig åt någon historieskrivning, eftersom tiden för besvarande avenkla frågor inte medger det. Jag konstaterar bara, vilket jag också har gjorti mitt svar, att regeringen utgår från att det skall byggas en pendeltågstationvid . Och orsaken är helt enkelt den att man ju i området håUer påatt bygga ett av landets största sjukhus, och det har under alla årensförberedelsearbete för det sjukhuset ansetts att detta behöver servas med enspeciell järnvägsstation. Det kan inte vara svårt för någon att förstå detsammanhanget. Däremot är jag naturligtvis personligen oroad över designaler som har kommit från borgerliga majoritet och som tyder på om nu tidningsuppgifterna är riktiga att man har börjat fundera på huruvidaman verkligen behöver någon pendeltågstation vid eller inte. Somfru sade har socialdemokraterna protesterat mot sådana tankar,och det förstår jag mer än väl eftersom denna fråga ju är mogen för ett positivtavgörande. Med detta har jag velat säga, att om länslandstings borgerliga majoritet beslutar att inte ha någon station vidFlemingsberg, så torde regeringen stå sig ganska slätt tyvärr, får man välsäga från resandesynpunkt. Men det måste vara sak att besluta omdet. och jag får tills vidare hoppas att de nyaöverläggningar som skall äga rum mellan SJ och inom lederfram till att det besked som jag lämnat i mitt svar pä också blir verklighet. Om bekvämare tillgång till läkemedel i glesbygd Jag tolkar den senare delen avsvaret så att kommunikationsministern menar att man från statens sida, dvs.från departementets och SJ-ledningens sida, inte kommer att på något sättfördröja detta ärende. Jag vill bara tillägga att det är aUdeles nödvändigt attderma trafikfråga blir löst. Jag har varit i kontakt med denadministrativa ledningen för och kan upplysningsvis tala omatt 6 100 personer rör sig tiU och från detta sjukhus , nämligenpatienter, besökande tiU patienterna och den personal som finns där, vartiUkommer alla de elever som går i de oUka skolorna. Detta antal människor blirsuccessivt också allt större, eftersom både sjukhuset och skolorna kommer attbyggas ut. Jag kan bara hoppas att borgerliga ledningskall förstå innebörden av min fråga med hänsyn tUl det egna sjukhuset. Jagfattar det nu så att kommunikationsministern kommer att göra allt för attfullfölja detta beslut, så att stationen verkligen blir byggd. Mitt besked behöver knappast kompletterasytterligare i det faUet, eftersom regeringen i årets statsverksproposition haranslagit pengar till projektering av stationen. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Om bekvämare tillgång till läkemedel i glesbygd Herr socialministern erhöll ordet för att besvaraherr i (s) i kammarens protokoll för intagna fråga,nr 151 och anförde: i har frågat mig om jag harmöjlighet att medverka tiU att befolkningen i glesbygd kan få bekvämare tUlgångtiU erforderliga läkemedel. Enligt det avtal som gäller mellan staten ochApoteksbolaget ankommer det på Apoteksbolaget att besluta i vilken utsträckningapotek och andra försäUningsställen för läkemedel skall finnas och var de skaUvara belägna. Apoteksbolaget är därvid skyldigt att hålla en god och säkerservice till allmänheten och sjukvårdsorganen och att ta hänsyn tiUkravet på att läkemedelskostnaderna hålls på en rimlig nivå. För närvarandetiUhandahåller Apoteksbolaget läkemedel åt allmänheten genom ca 670 apotek ochca 2 000 s. k. apoteksombud. Av apoteksombuden, som är av särskild betydelseför glesbygder, håUer ca 700 ett visst lager av läkemedel på orten, medanresten har tUl uppgift att förmedla medicinpaket från apoteken till kunden. Sedan staten genom Apoteksbolaget övertog apoteksväsendeti landet har bl. a. genomförts fraktfria medicinförsändelser för befolkningen iglesbygder till en ärlig kostnad av ca 3 miUoner kronor. När det gällerdistributionsnätet pågår inom Apoteksbolaget en översyn bl. a.för att få en god samordning med sjukvården. översyn avdistributionsnätet omfattar även de för glesbygderna viktiga apoteksombuden,där stor hänsyn tas tUl befolknings- och kommunikationsförhållandena. Denfråga som tagits upp av i är således uppmärksammad avApoteksbolaget. Enligt min mening finns det därför goda förutsättningar attgenom Apoteksbolagets verksamhet tUlgodose även glesbygdsbefolkningensintressen i fråga om läkemedels-försöriningen. i (s): Först ett tack till socialminister för svaret. Det som föranlett mig att stäUa den här frågan tiUsocialministern är att det, som också framhölls i svaret, inom Apoteksbolagetpågår förberedelser för utfärdande av nya bestämmelser på detta område.Socialministern har i svaret för sin del använt benämningen "översyn".Jag har inhämtat uppgifter om att de nya bestämmelserna förväntas bU klaraomkring , och jag har ansett det angeläget att socialmirustern pånågot sätt medverkar tiU att befolkningen i glesbygd får bekvämare tillgång tUlläkemedel. I de kommande bestämmelserna om läkemedelsförräden avserApoteksbolaget såvitt jag kan förstå att ta upp frågan om riktUnjer förinrättande av läkemedelsförråd i områden där apotek saknas. Det är heltnaturligt att befolkningen i glesbygden har önskemål om en förbättrad servicepå detta område. HittiUs har beslut i sådana här ärenden fattats genombedömningar från faU tiU faU, och som underlag för besluten är det tre sakersom spelat en avgörande roU, nämligen för det första befolkningsunderlaget idet område som skall betjänas av ett läkemedelsförråd, för det andra avståndettUl närmaste apotek och för det tredje kommunikationsförhållandena, dvs.bussförbindelser och Uknande. Även i fortsättningen måste väl distributionen avreceptfria läkemedel i glesbygder ske genom s. k. apotekslådor, och det är härjag gärna vill bryta en lans för glest befolkade landsbygdsområden och vädjatill socialministern om medverkan till att göra denna service ännu bättre änden varit tidigare. Även om besluten att inrätta läkemedelsförråd också iframtiden kommer att grundas på de avvägningar som gjorts och alltjämtgörs borde det vara möjligt, tycker jag, att vara litet mera generös. Detförhållandet att folk som bor på rätt långa avstånd från i tätorteninte kan få tiUhandla sig receptfria läkemedel hos exempelvis sin lanthandlareupplever många som en onödig brist på service.