prot · FX0976 · 1974-12-31 00:00:00 — Vi kan beklaga att så stora belopp nyttjas tillmilitära ändamål, men verkligheten är sådan. Det talas år omnedrustning, men de militära rustningarna fortgår i stor skala, och det även ivårt lands närhet. Läget är tyvärr sådant, även om utskottets värderade viceordförande önskar någonting annat. Det är därför enligt min mening nödvändigtför dem som vill värna om vårt lands frihet och oberoende att ständigtframhålla det ovillkorliga sambandet mellan ett starkttotalförsvar och trovärdiga försäkringar om våra möjligheter att få fortsättaatt leva i frihet och fred när orosmolnen hopas i vår nära omvärld. Ingenting talar för att vi får på oss föruppladdning om ett krig bryter ut i vår närhet. Militärt sett kan krigshandlingarutbryta med kort varsel, och vi har erfarenheter av att politiska kastningarkan ske mycket snabbt. Exempelvis kan stora oljefynd i närhetsnabbt förändra det politiska klimatet nära våra gränser. Vi gör årliga undersökningar om svenskafolkets försvarsvilja. År får vi politiker besked om att det svenskafolkets försvarsvUja är stark. Vi politiker har ett stort ansvar när det gäller att setill att vårt lands totalförsvar har sådan styrka och sammansättning att försvarskunniga-både inom och utom landet är övertygade om att ingen tänkbar angripare avSverige kan tro att ett angrepp på vårt land är lönsamt. Dä, men först då, harvi ett totalförsvar med den av det stora flertalet svenskar önskadefredsbevarande förmågan. En alliansfri neutral stat kan aldrig bli trovärdig om deninte förmår skydda sina gränser. Svenska folket måste tro på sin förmåga attlösa försvarsuppgifterna. Den enskildes motståndskraft och försvarsvilja byggerpå en fast tilltro till sin egen och vårt lands försvarsförmåga. Därför måstevi ha effektiva vapen i tillräcklig mängd, som är farliga för fienden, ochutbildning för att rätt kunna använda dem. Det är i detta sammanhang som våra reservationer frånmoderata samlingspartiet skall ses. Herr andre vice talmannen har härtidigare berört våra förslag om förbättrad repetitionsutbildning och snabbareoch utökad förnyelse av vapenutrustning. Jag instämmer i det han anförde, menjag vill därtill framhålla det stora värde det har för försvarseffekt ochförsvarsvilja om hemvärnet får tillgång till modern sambandsmateriel och defrivilliga försvarsorganisationerna ges ökade möjligheter att ta hand omintresserade ungdomar. Här kan man verkligen tala om att ett ringamedelstillskott ger god effekt. Om vi i längden och då ofred hotar skall kunna uppehållaförsvarsviljan är det min bestämda uppfattning att vi måste ompröva 1972 årsförsvarsbeslut med dess inbyggda system till fortlöpande försvagning av vårtlands försvar. Socialdemokraterna vi har också hört fortsätter att tala om att vi har och att vi får ett oförändratstarkt försvar och hänvisar till att det anslås fler kronor till försvaret. Menman underlåter att tala om att nettoprisindex inte ger försvaret fullkompensation för penningvärdets fall och att man inomkostnadsramen lagt ett lönekostnadspålägg som förra budgetåret var 370 miljonerkronor, är och för kommande budgetåruppgår till . Verkligheten är ju den, att trots att man bådehar kortat av de värnpliktigas utbildningstid och minskar antalet anställdainom försvaret blir det ändock mindre resurser till att förnya vapen och annanutrustning. Under årets behandling av försvarsfrågan harvi i försvarsutskottet nått enighet om att begära att en ny försvarsutredning Försvarspolitiken, m. m. Försvarspolitiken, m. m. skalltillkallas så att den kan påbörja sitt arbete . Vi harockså enats om att begära att frågan om priskompensation till försvaretsnabbehandlas samt att en rörlig kredit skall ställas till försvaretsförfogande i rationaliseringssyfte och för budgetutjämning vidmaterielanskaffning. Utskottet anser det också angeläget att åtgärder vidtasför att snabbt komma till rätta med den rådande bristen pä läkare inomförsvaret. Bland annat vinterns oljekris har påmint om hur sårbarvårt lands ekonomi och därmed totalförsvaret är för yttre störningar. Ävendessa frågor bör enligt utskottets mening behandlas i den kommande försvarsutredningen.Betänkandena 20, 21, 22 och 23 har överlämnats till av ett enigtförsvarsutskott. Även dessa betänkanden berör för totalförsvaret viktiga frågorsåsom ändrad utbildning-, övning- och förrådsverksamhet inom civilförsvaret,totalförsvaret och försörjningsberedskapen samt datadriftorganisationen förförsvaret. Enigheten inom utskottet har vi uppnått efter många föredragningaroch livliga debatter. Låt mig sammanfattningsvis säga attförsvarets uppgift - vårt totalförsvars uppgift är att vara vårt säkra värnför frihet med fred. Om vårt lands försvarsförmåga och försvarsvilja skallbestå när det verkligen behövs, dvs. när vårt land utsätts för krigshot, måstevi enkelt uttryckt ha kunnig personal och vapen som är farliga för fienden, vimåste ha mat, och vi måste ha ett även i krig och krigstid fungerandenäringsliv. Dessa förutsättningar kan man inte improvisera fram. Nej,det fordras långsiktig planering och utbildning av kunniga och ansvariga inommånga områden samt en uthållig satsning av hela folk för att bibehållaett totalförsvar med en sådan styrka att en angripare inte anser det värtriskerna att anfalla . Jag yrkar nu bifall till reservationerna iförsvarsutskottets betänkande nr 19 och i övrigt till utskottets hemställan. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrGUSTAFSSON i (s): Vi har lyssnat till de olika partiernastalesmän i denna fråga, som gäller omfattningen av vårt försvar. Om deuttalanden som har gjorts är representativa, verkar det som om en stormajoritet av kommer att besluta enligt regeringens ochförsvarsutskottets förslag. Det är egentligen bara moderata samlingspartiet sompläderar för högre försvarskostnader. Moderata samlingspartiet brukar inte tillhöra dem som ärsärskilt villiga att höja statsutgifterna. Och ännu mindre benägen är man atthöja skatterna för att förstärka statsinkomsterna. Men på ett område kan manalltid lita på att moderata samlingspartiet gör ett undantag, och det gällerdet militära försvaret. Där tycks man aldrig bli mättad, och moderaternaskiljer sig från övriga partier och bjuder över. rör det sig om ett parhundra miljoner i aktuellt penningvärde utöver vad regeringen ochutskottsmajoriteten förordar. Denna ökning accelererar är efter är om manföljer den moderata reservationen. Vilket belopp som kan vara det exakt rätta då det gälleratt fastställa en utgiftsram för försvaret vet vi självfallet inte, ochgivetvis hoppas vi att vi inte skall få svar på den frågan heller. Men ettfullföljande av försvarsbeslut, som majoritetsförslaget innebär,resulterar i att svenska folket avsätter en väsentlig del av sina tillgångarför att kunna försvara vår fred och vårt nationella oberoende. Jag tror det är viktigt att vårt försvar har en sådanstyrka att det inger respekt och förtroende både utåt och inåt. Härvid spelarförsvarsupplysningen en väsentlig roll. Men å andra sidan är det lika farligtom försvarskostnaderna kräver en så stor del av våra ekonomiska tillgångar attdet uppstår en reaktion bland de breda folklagren, som ändock bär upp vårtförsvar. Från vissa häll klagas det över att försvaret försvagas,och det ger ett intryck av att det inte skulle kunna fylla sin uppgift om detskulle bli krig. Utskottets ärade ordförande var inne på detta . Ett sådantresonemang leder lätt till defaitism och hopplöshet och är skadligt förförsvarsviljan. Ett försvar som över budgeten kostar ca äringet dåligt försvar. Det är en kraftig satsning av det svenska folket och böringe respekt och förtroende. Men i längden går det inte att hålla nuvarande starkaförsvar inom denna kostnadsram om man inte gör rätt kraftiga rationaliseringar.Det krävs organisationsförändringar av väsentlig omfattning. Gör vi inte sådanakommer utrymmet för materielanskaffning att krympa mycket kraftigt, såvida vifortsätter den planeringsinriktning i princip som uppdragits genomförsvarsbesluten och 1972. tidigare talesman i försvarsfrågor här iriksdagen, , sade ibland att det svenska försvaret i fred häller sigmed en alltför stor kostym. Han menade att fredsorganisationen var alltföromfattande och dyrbar. Jag ansåg och anser fortfarande, att han hade rätt. Mensamtidigt kunde han vara en energisk motståndare när det gällde att krympaorganisationen genom att dra in enskilda förband. Och man kanske får hållahonom räkning för detta, därför att inskränkningar i en organisation oftamedför komplicerade problem. Det gäller enskilda människor som måste bytaarbetsplats, kommuner som mister skattekronor, osv. Men eftersompersonalkostnaderna stiger avsevärt mycket snabbare än de allmännalevnadskostnaderna, måste antalet anställda minskas och antalet förband avvägassä att deras kapacitet kan utnyttjas .så väl som möjligt. Detta kommer attmedföra förbandsindragningar. Jag anser att före nästa försvarsbeslutbör ta ställning till en samlad plan över strukturen av vår fredsorganisationoch den kapacitet denna organisation skall ha, liksom också hur stort ettförband lämpligen bör vara för att ge de värnpliktiga en god utbildning till lägstamöjliga kostnad. Sedan denna principplan antagits av börriksdagen ta ställning till vilka förband som skall vara kvar ifredsorganisationen. Men därutöver är det nödvändigt att minskaadministrationen inom försvaret. Ett arbete härmed pågår beträffande lägreregionala och lokala myndigheter inom armén och marinen. I detta arbete börförsvarsgrensgränserna inte fä utgöra barriärer som hindrar ett rationelltutnyttjande av gemensamma resurser. Försvarspo litiken, m. m. Försvarspolitiken, m. m. En fråga som tagits upp i en motion gällermarkanskaffningen för försvaret. Detta är en besvärlig fråga. Självfallet måsteutbildningen bedrivas effektivt det är vi alla överens om. Undan för undanhar kraven skärpts beträffande rationaliseringar inom den militära utbildningen.En del kan givetvis ske med hjälp av simulatorer och andra tekniskaanordningar, men skjutning med skarp ammunition och övningar i förband kaninte simuleras, och då erfordras ganska stora utrymmen. Vi vet att anskaffning av mark till militära övningsfältofta är mycket besvärliga frågor att lösa. Samhällets intressen kommer ofta ikonflikt med enskilda intressen. Frågan bör utredas, och härom är utskottet ochmotionärerna överens. Hänsyn till tillgången på mark bör tas när det gäller attbedöma försvarets fredsorganisation . Men att sätta stoppför alla markförvärv för försvaret är inte tillrådligt. Det skulle verkahindrande pä utvecklingen av en effektiv utbildningsverksamhet. Herr andre vice talmannen tog upp frågan om rörligakrediter för vissa investeringar inom försvaret. Vi har varit eniga inomutskottet att förorda ett sådant system om behov därav visar sig föreligga. Detskulle skapa möjligheter att utjämna kostnader över två eller flera budgetår.Nu har det emellertid inte visat sig föreligga något behov av rörligkredit. Likviditeten har varit tillfredsställande, och är den t. o. m.mycket god. I en budget på 8,5 miljarder bör det i normala fall vara möjligtatt planera på så sätt att rörlig kredit inte blir erforderlig. hardet som sagt visat sig vara möjligt. Men jag är väl medveten om att en situationkan uppstå då en rörlig kredit skulle underlätta ett fullföljande av uppgjordaplaner. Därför har vi liksom tidigare ställt oss bakom ett uttalande attregeriiigen, i den mån behov visar sig föreligga, föreslår att begärarörlig kredit. Ser man på utskottets betänkande i dess helhet tycker jagatt det är glädjande att en så stor enighet råder om den försvarspolitik somförs. I utskottet är det endast moderata samlingspartiet som ställer sig vidsidan om den nationella enighet som i övrigt råder om vår försvarspolitik.Denna uppslutning är så mycket mera glädjande som försvarsbeslut -som dagens ställningstagande aren följd av - genomförts i strid mot samtligaborgerliga partier. Jag ansluter mig till utskottets betänkandepå samtliga punkter. Herr andre vice talmannen () kort genmäle: Herrtalman! i sade inledningsvis att vi moderateraldrig är villiga att höja några statsutgifter och skatter men att detta integäller försvaret. Där är vi omöjliga att mätta, tror jag han uttryckte det. Detta var väl en sanning med stor modifikation. Jag villpeka på att vi var överens med socialdemokraterna om försvarspolitiken under enföljd av år. Men när regeringen började handla totalt planlöst i fråga omförsvaret, när man fattade beslut om anslagsramar som ingen visste vad deinnebar, som inte var utredda men som man med säkerhet visste skulle leda till försvagningar i försvaret och obalans mellan försvarets olika element, dåville vi inte vara med längre. Sedan säger i att moderaternasförslag till ökningar av försvarskostnaderna accelererar. Det är riktigt, menvad beror det på? Jo, det beror på att den av socialdemokraterna nu drivnapolitiken innebär anslagsminskningar som accelererar och vill man bromsa uppdem eller eliminera dem då måste man föreslå och kräva anslagsökningar somaccelererar. i (s) kort genmäle: Det är väl alldeles riktigt som att vi var eniga i dessa frågor under en följd av år. Det var eller man kanske skall gå . Men det harju gått en del år . Efter den tiden har moderata samlingspartiet helavägen alltid velat ligga över. Även då högern och övriga partier varöverens stred alltid högern för att få upp försvarsutgifterna så mycket som detöver huvud taget var möjligt. Man låg alltid på den övre gränsen. Jag tyckerför min del att det är inkonsekvent med hänsyn till den politik i övrigt sommoderata samlingspartiet för här i . Herr andre vice talmannen () kort genmäle: Herrtalman! Jag känner mig närmast stolt över den beskrivning som iUddevalla ger på - tidigare politik. Det ärriktigt att vi alltid har försökt få försvarskostnaderna på en nivå som vi kanta ansvar för inför svenska folket och som kunnat skänka svenska folket en, somvi tycker, acceptabel trygghet. Detta kommer vi att fortsätta med. Beträffande i reflexioner omden orimliga skattebelastningen vill jag bara upprepa vad jag sade till herrLorentzon, nämligen att det inte är en riktig beskrivning som getts här.Skattebelastningen förorsakad av försvaret har varit ständigt i sjunkande ävenunder den tid då alla de demokratiska partierna var överens om försvarspolitiken.Det är inga orimliga belastningar som ett hyggligt försvar lägger på svenskafolket. i (s) kort genmäle: Allting är ju relativt, men jag tyckerfaktiskt att per person per skattebetalare blir detgivetvis avsevärt mycket mera är en väsentlig summa för att vi skall kunnaföra den nuvarande fasta försvarspolitiken, en försvarspolitik som vi kan taansvar för inför svenska folket. Försvarspolitiken, m. m. HerrPETTERSSON i (c): tyckte att motionenfrån behandlats av utskottet på ett mycket tillfred.sställandesätt. Vår värderade vice ordförande reagerade något på att uttryck för sin belåtenhet med behandlingen. Det är ju kanske mera vanligtförekommande att man har en motsatt uppfattning. Försvarspolitiken, m. m. Jag tror att det är en stor styrka för hela försvarsfrågani vårt land om man kan få en så bred uppslutning kring den som det är möjligt.Jag har inte suttit i försvarsutskottet så länge, men jag måste ändå säga attdet arbete som utskottet nedlagt visar att vi representanter för olikapolitiska meningsriktningar i denna för vårt land viktiga fråga ändå kan åstadkommaen bred uppslutning. Vi tycker att vår partimotion tagit upp en rad viktigafrågor rörande totalförsvaret. Dessa frågor har tidigare kommit i bakgrunden iden försvarspolitiska debatten. Vår motion har framför allt pekat på bristernai vår försörjningsberedskap och vår samhällsplanering. Som vi har nämnt harmotionen rönt en välviUig behandling från utskottets sida. Motionen har i stortsett blivit bifallen. Utskottsbetänkandena som ligger på bord i dagvittnar ju om detta, hade vi en motion med delvis liknande tankegångaroch förslag. Då blev emellertid den motionen högaktningsfullt avslagen. Det hargått bättre i utskottet . Huvudfrågan, både och , gäller försörjningsberedskapen.Oljekrisen har onekligen på ett handgripligt sätt visat på brister i vårhittillsvarande beredskap och planering. Vi har i huvudsak saknat enberedskapsplanering - i varje fall en sådan som vi tycker att den skallutformas inte minst en beredskapsplanering för fredskriser. Vi har ansett detvara ytterst angeläget att statsmakterna skyndsamt vidtar åtgärder för attavhjälpa dessa brister. Då ärendet nu skall avgöras av har tvåutredningar tillsatts av regeringen. Det gäller bara vissa delar avproblematiken. Det gäller framför allt energiområdet ochransoneringslagstiftningen. Men huvudfrågorna om beredskap för fredskriser fårprövas av den nya totalförsvarsutredningen, som antagligen skall sätta i gångsitt arbete . Jag vill endast understryka vikten av attförsörjningsberedskapen på allt sätt blir föremål för mera aktiv uppmärksamhetän tidigare. Bristerna i försörjningsberedskapen är etttecken på brister i vår samhällsplanering. Som det utvecklades redan i förraårets motion måste totalförsvarssynpunkterna ges ökad tyngd i den pågåendesamhällsplaneringen. De måste vägas in pä ett annat sätt än . Dettainnebär naturligtvis inte att vi i så hög grad skall planera vårt samhälle förfunktionsduglighet i krig eller vid avspärrning att det inte kan fungeratillfredställande i fredstid. Vid planering och utformning av bebyggelse,kommunikationer, industrilokalisering, jordbrukspolitik, energiförsörjning,sjukvård och alla andra samhällsfunktioner som är av betydelse i dettasammanhang måste man emellertid ta hänsyn till de olika alternativens för-eller nackdelar från försvarspolitisk synpunkt. Sådana hänsynstaganden harhittills spelat en alltför underordnad roll, i vissa fall har de inte allsförekommit. Vi har inom vårt parti arbetat för att fåtill stånd en decentralisering av bebyggelse, industri och administration ochför att behålla ett livskraftigt jordbruk över hela landet. Argumenten för ensådan politik har huvudsakligen varit helt andra än försvarspolitiska. Det ärframför allt en fråga om att skapa goda livsmiljöer för människorna, att ge demmöjligheter att bo och arbeta där de önskar och att undvika de socialaproblem som ofta visat sig bli följden av en starkt koncentreradsamhällsstruktur. Det är emellertid obestridligt att ett decentraliseratsamhälle har stora fördelar också från försvarssynpunkt. En decentralisering av basindustrier, kommunikationer,energikällor och administration, vilka kan antas vara förstahandsmål för enangripare, gör oss mindre sårbara och det krävs större insatser av enangripare. En sådan samhällsutformning kan vid sidan av det militära försvareti hög grad bidra till att öka våra möjligheter att få leva i fred. Det föreligger alltså inte någon konflikt mellancenterpartiets allmänna politiska mål och önskemålet att i planeringen ävenväga in effekterna för totalförsvaret av alternativa planeringsmodeller.Tvärtom är en decentraliserad samhällsstruktur, ett livskraftigt jordbruk överhela landet och ett väl utbyggt kommunikationsnät det lämpligaste alternativetur såväl mUjö- som totalförsvarssynpunkt. Utskottet pekar på en rad faktorer som bör vara ägnade atttillgodose våra synpunkter, bl. a. de samråd som regeringen skall ha medlänstyrelserna om länsplaneringen. Jag uttalar helt kort minförhoppning om ett positivt resultat. Vi tillmäter denna fråga stor betydelse,och om det inte skulle bli det resultat som vi förväntar oss, får vi naturligtvisanledning att återkomma. Vi skall alltså, som här nämnts, få en ny stor utredningom hela totalförsvaret . Det gäller att få en hållbar planering på långsikt och att hålla kostnaderna inom realistiska gränser. Vi har i vår motionfört fram två viktiga tankar som kan leda till ökad effekt och minskadekostnader . Den ena gäller ökad integration mellan försvaret ochfredssamhället. Den andra gäller ökad samordning i försvarsledningen. Ett skäl för att eftersträva en ökad integration mellanmilitärt och civilt är naturligtvis det rent ekonomiska. Kostnaderna förförsvaret är trots allt en mycket tung post i vår budget. Om man skallkunna hålla försvarskostnaderna inom rimliga gränser utan att därför minskaförsvarseffekten är det enligt vår mening nödvändigt att sträva efter långtgående samspel mellan det militära försvaret och det civila samhället. Ett annat skäl för att åstadkomma ett sådant samspel är avpsykologisk natur. Omställningen från fredssamhället till krigssamhället kangöras inte bara mera effektiv utan också göras lättare för medborgarna attacceptera. Insikten om att det militära försvaret även i fredstid kan lämnapositiva bidrag till det civila samhället är naturligtvis också ägnad attfrämja förståelsen för försvarsarbetet. Ledningsfunktionerna inom försvaret har vilket vi kanläsa i dagens tidningar tagits upp av försvarsministern som vUl pröva enintegration mellan försvarsgrenarna. Detta ligger i linje med vårt partis sättatt se på dessa frågor, och vi vill kanske gå ännu ett steg längre. Vi umgåsnämligen med den vjttsyftande tanken att den centrala ledningen förtotalförsvaret också skulle komma att omfatta totalförsvarets civila delar.Utskottet vill skjuta på den frågan i avvaktan på nästa totalförsvarsbeslut.Goda skäl kan naturiigtvis tala för att man gör så. Efter det nyaförsvarsbeslutet bör det enligt vår mening bli lätt att anpassa organisationenefter det som vi försökt föra fram, nämligen att totalförsvaret också skall omfatta Försvarspolitiken, m. m. Försvarspolitiken, rn m. Jag blir dock något betänksam då jag läser i tidningarna om attförsvarsgrenarnas integration kanske skall tas upp separat vid sidan av den nyaförsvarsutredningen. I det läget måste jag som min personliga uppfattning getill känna att starka skäl talar för att låta försvarsutredningen ta upporganisationsproblematiken i hela dess vidd. Jag har inte något annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan på alla punkter. HerrMÅBRINK (vpk): Jag har anmält mig , och jagskall inte överskrida . Under rubriken , punkten 39, som gällerinsatsberedskap m. m. behandlas en motion kommunisterna, nr1285. I motionen yrkas avslag på den summa som gäller IB eller den s. k. särskildaverksamheten. avstyrker motionen, och något annat varnaturligtvis inte väntat med tanke på hur försvarsutskottet tidigare handlagtaffären IB. Jag skall inte här upprepa vad som sagts i tidigare debatter, menlåt mig helt kort motivera vårt yrkande. Att IB och dess verksamhet inte har stått iöverensstämmelse med den av fastlagda neutralitetspoUtiken ärklarlagt. Att IB använt sig av betalda infiltratörer i svenskavänsterorganisationer och betalda agenter för spionage på fackföreningar ochderas medlemmar är också klarlagt. Spionflygningar i är ytterligare ettgraverande bevis på IB:s olagliga verksamhet. Dessutom kvarstår en radanklagelser mot IB, som ännu inte på ett tUlfredsställande sätt har besvaratsav ansvariga myndigheter. En massiv opinions krav på en grundUg undersökning av IB:sverksamhet genom tillsättande av en parlamentarisk fempartikommission har intetUlmötesgåtts. Däremot har regeringen tillsatt en utredning med uppgift attlägga fram förslag om den militära underrättelsetjänstens framtida verksamhet. Från kommunisterna har tidigare hävdats och jag skall än en gång upprepa detta att den hemliga underrättelsetjänstensorganisation och verksamhet måste underkastas en genomgripande undersökning aven kommission med representanter för samtliga riksdagspartier, innan riksdagenkan ta ställning till principerna för och inriktningen av denna verksamhet. Dånågon sådan genomgripande undersökning inte kommit till stånd, kan vpkinte godkänna några som helst anslag till den del i punkten 39, insatsberedskapm. m. som gäller IB eller särskUda verksamheten. Med det anförda yrkar jag att riksdagenbifaller Kungl. Maj:ts förslag med vUlkor dels att de i motionen 1285 av herrHermansson m. fl.