prot · FX09144 · 1974-12-31 00:00:00 — I gengäld bör statsmakternakunna kräva betydligt större återhållsamhet pä löne- och prissidan. Eftersomdel är en real förbättring parterna vill ha och inte infiationsluft ochskalleskärpning i lönekuverten, finns sådana förutsättningar utan alt man införnågot element av tvång i avtalsrörelsen. För att standardgaraniin skallvara möjlig, fordras att utländska prisstegringar inte importeras. Men, som jagredan har sagt, den bättre stabilisering som kan uppnäs genom detta programskapar också i sig förutsättningar all utestänga utländska prisstegringar genomalt kronan gradvis apprecieras. Jagsäger inte alt i övermorgon skall revalvera och därigenom undanröjaalla problem här i landet. Jag säger alt om man sköter stabiliseringspolitikenbra inom ramen för sina program, skapar man parallellt förutsättningar för enappreciering av kronan, vilket är ett oundgängligt inslag i en ekonomiskpolitik som verkligen syftar till att bota infiationen. Jaghar inle någon lust att ta upp en ny debatiomgång omHagaöverenskommelsen. Men när vi framför åsikter av den typ som jag harredogjort för och lägger fram program mot prisstegringar, möts vi medkommentaren alt vi i efterhand på något sätl skulle vilja hoppa pä den här"Hagavagnen". Då måste jag helt kort säga ifrån att det har vi allsicke någon lust till. För att inte locka till någon omfångsrikare debatt än densom vi verkligen har lid lill skall jag bara säga alt dennaöverenskommelse, vad beträffar infiationsbekämpning, var föga lyckad.Visserligen sade man sig vara villig alt la kraftlag mot infiationen, menprisstegringstakten har ju sedan överenskommelsen träffades ökat - inteminskat. Vidare pekar det avtalsbud som lagts på att prisstegringstendensenskulle komma atl ytterligare öka. Det förefaller mig som om Hagavagnen är iinfiationsdiket och alls icke lockande att i efterhand hoppa på. HerrPalme påstod visserligen alt om man inte haftHagaöverenskommelsen hade lönekraven legal någonstans mellan 25 och 30procent. Det är dock, förefaller det mig, ett så pass groteskt uttalande altjag inte tror atl finansministern skulle vilja ställa sig bakom Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Och jag undrar omherr skulle vilja ställa sig bakom della uttalande. Urinfiationssynpunkt finns det nämligen ett avgörande fel medHagaöverenskommelsen. Visserligen ändrade man skatteskalan nedåt, men samtidigthöjde man olika löneskatter. Detta innebär an de prisökningar som kommer ovanpåkostnadsslegringarna genom an lönerna stiger kommer att öka ytterligare genomdessa löneskatter. Det innebär att priserna kommer att stiga mer än de skulleha gjort om det bara hade varit ett visst antal procenl i löneökning. På detviset blir det slörre infiation, och detta i sin tur innebär alt löntagarna förnärvarande måste begära kompensation också för dessa ytterligare prisstegringar.Om man genomfört en skatteskalesänkning utan höjning av löneskatterna hadedet, för alt uttrycka samma argument annorlunda, varit mindrekosinadssiegringar alt kompensera sig för, och lönekraven hade i motsvarandemån kunnat vara mindre. Minslutsats är alt med eller ulan hade lönekraven varit ungefär vad de nu är.Jag tror det är riktigt att löntagarna i sina krav tar hänsyn lillnedsättningen av skatteskalan, men jag tror också det är riktigt, herrWärnberg, atl lönlagarna tar hänsyn till den extra prisstegring som inträffarpå grund av att löneskatterna ökas. Det är av den anledningen som jag för är glad över atl vi moderater när det gäller infiationsbekämpning intevarit med på någon Hagaöverenskommelse. Det hade varit alltför illa, om inuläget alla parter här i hade känt sig låsta av den överenskommelsenoch ingen kunnal pressa pä för atl verkliga åtgärder mot infiationen skullevidtagas. Tilldel som jag redan sagt kommer ytleriigare en synpunkt, och det är altvisserligen har man satt ned själva skatteskalorna för de enskildainkomsttagarna, men man har inte salt ned skattetrycket för dem. Anledningenhärtill är ju alt infiationen har fört alla löntagare högre upp i skatieprogressiviieten.Man har från statens sida talat om lotalfinansiering men åstadkommit mer äntotalfinansiering. Man har höjt olika löneskatter för att på öret ta igen detsom skatteskalan satts ned med, men har infiationen skärpt skattetrycketutöver vad som planerats för de enskilda inkomsttagarna. Det underlättar inlestabiliserings-politiken. Jagvill gärna peka på atl den ytterligare skatteomläggning som annonseras liderav precis samma svagheter. Den kommer inte att bli något verksamt medel ikampen mot prisstegringarna. De ytterligare höjningar av löneskatterna somplaneras kommer företagen att behöva kompensera sig för. Det blir då en högreinflation än annars för löntagarna att i sin tur kompensera sig för. Förraveckan invände gentemot att dennes tankar påstabiliserande åtgärder var för tidigt väckta. Ja, andra - dvs. de som hänvisarlill vad som gjordes eller inle gjordes på - säger att tankarna är försent väckta. Och, , om nu en del säger att dessa tankar är förtidigt väckta och andra säger alt de är för sent väckta, så är det sannoliktganska klokt att nu göra någonting! Detligger en allvariig risk i att vänta med åtgärder. sade herrSträng något mycket oroande; "Del kan i ett avslutningsskede uppstå ensituation som är så allvarlig, att regeringen inte kan ligga stilla. Vi har,som vel, varit i den situationen. Vi har t. o. m. i kammaren beslutatom en tvängslösning för en av de förhandlande organisationerna." Sådanatvängslösningar är något som alldeles definitivt måste undvikas. Vissa av herrBohmans kritiker har sagl atl han blandar sig i avtalsrörelsen med sittanti-inflalionsprogram. hade den uppfattningen när han tog till ordaen dag efter . Och om jag uppfattade rätt sade herrWärnberg också i en av sina repliker någonting om inblandning i avtalsrörelsen.Ja, med hänvisning till det citat av som jag läste upp villjag säga all vad del gäller är alt handla , sä atl del inle blir fråga omalt verkligen blanda sig i avtalsrörelsen med några tvångsåtgärder som herrSträng antydde. Påetl område har redan börjat röra på sig för alt införa en sortsivångsingripande, och del gäller kommunerna. Jag vill ta tillfället i akt ochsäga att ett kommunalt skatleslopp har vi från moderat sida tidigareföreslagit. Men för alt ett sådant stopp skall visa sig möjligt i praktikenfordras atl man genomför ett slabiliseringspolitiskt program av den typ som viockså har föreslagit och som jag upprepat här. Vid en kraftig inflation och nyapålagor i form av ökade löneskatter på kommunerna kommer inte skattestoppetatt fungera. Idetta sammanhang vill jag också peka på hur motsägelsefull regeringens politikär. Ena stunden gör man ett stort nummer av atl den framtida sysselsättningenskall genom all det blir låt oss säga 300 000 nya jobb i den offentligasektorn. Och statsminister skriker sig hes i sommarstiltjen på Gotlandoch säger alt de som inte skriver under på den tanken är asociala. Fem månadersenare lägger fram ett förslag om kommunskatteslopp, som ur herrPalmes perspektiv uppenbarligen måste innebära att är rent asocial. Vihar för vår del hävdat all som läget är måste en stor del av de nya jobbenskapas inom industrin. Del är också därför som vi i nuvarande konjunkturlägestår undrande inför dessa ivångsvisa avsättningar lill särskilda invesleringsfonder. Vihar nu framfört vår uppfattning om att något definitivt måste göras motprisstegringarna och hur det skall göras. I grunden för etl sådant programligger skatte-, pris- och växelkurspolitik. Vi framför vår uppfattning ochvarnar för att de åtgärder som vidtagits eller inte vidtagits kankomma atl leda vidare in i tvångsåtgärder som vi för vår del inte vill vara medpä. Vi har redan innan tog lill orda framfört samma synpunkter, ochherr gjorde det vid Hagaöverläggningarna. Dä var man inte särskiltintresserad av att lyssna, och har man gäll omkring här i huset ochmenat att nu hade man tagit spjärntag mot infiationen. Men inte förränavtalslaget började klarna har Hagalyriken i det avseendet falnat. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Nr 144 då väckt berättigad uppmärksamhet. Fredaeenden ' " tillbaka vid del försök att dämpa infiationen som lagen °' avsättningar till extra investeringsfond utgör. Vi står därenligt min mening inför en illustration till hur knapp regeringens politikmot pris- Log om avsättning stegringar nu är. Delta lagförslag är inte övertygande.Däremot är förslaget till särskild förenat med risker för sysselsättningen i en fallande konjunktur. investeringsfond, m. m. I propositionen 177 föreslås att skogsägare som den 1november 1974-den 31 december 1975 säljer skog eller skogsprodukter skall görainsättning på räntelöst konto i . Insäll-ningen skall uppgå titt 20procent av tikviden för skog på rot och av tikviden förleveransvirke och av värdet av skogsprodukter som uttas för förädling i egenrörelse. Om insätlningsbeloppet inle uppgår lill skatt det inteföreligga skyldighet all göra sådan insättning. Dettainnebär alt skyldigheten all göra insättning på investeringskonio blirsträngare för enskild än för aktiebotag och ekonomisk förening. Vi som harväckt motionen 1982, och jag, finner del märkligt atlregeringen här ger sig på en viss grupp människor, skogsägarna, medan andramänniskor som har betydligt större inkomster inie berörs. Man skall ha klartför sig alt denna bestämmelse kan komma att gälla inkomster förskogsägarna; dels inkomsten som de lagit ut eller december1974, dels inkomsten . Vibör i detta sammanhang komma ihåg att avkastningen från skogen på grund av lågavirkespriser varit dålig . har priserna sligil kraftigt - del ärrikligt - och det är därför finansministern framlagt detta förslag. Låt oss penetreraförhållandena på detta område! Om vi utgår från virkespriset 1950 och sätterdel till 100 kan vi konstatera att priset nu under en lång följd av år i fastpenningvärde räknat varit nere i 50. är det uppe i 90 men har alltså intekommit upp i 100. Priset har med andra ord ännu inte hunnit upp lill den nivåsom förelåg 1950. Det är glädjande att priserna blivit bättre. Det innebär attdet kan föreligga slörre möjliglieter lill skogsvård. Och det behövs för att viskall få en högre virkesproduktion till våra industrier. Men tvångsåtgärder avdet slag som här föreslås tror vi motionärer inte på. Därför har vi yrkatavslag på förslaget. Vianser inte heller an ränielösheien i delta sammanhang är rättvis. Iniiiklerna är lill stor del en kompensation för lidigare eftersläpning av ej försåld lillväxt, och många skogsvårdande uppgifter bör nu utföras så snart arbetskraft kan erhållas. Därför har vi föreslagit att det skall skapas bättre möjligheter för insättning på vanligt skogskonto för dem som så önskar. Det avgörande är inte hur blir - dem vet vi för litet om. Vi bygger värt resonemang på den eftersläpning 32 som råder. Omman går den väg vi föreslär och ger möjligheter till en bättreskogskontoinsäiining, ger man skogsägarna etl större förtroende, och det lederlill precis samma resultat. Vi har föreslagit en höjning av insättningen när det gäller roisåld skog och från närdet gäller leveransvirke" Delföreliggande förslaget från regeringen kan på grund av det administrativakrångel och de styrmedel som finns inbyggda i del bli till nackdel förskogsvården. Man måste också fråga sig var vi kommer att hamna med denna ökadestyrning. Hur långt skall vi gå i byråkrati och krångel? Det är bättre attskapa produktivt arbete än att pyssla med pappersexercis. Det är inle något sombara anser - det vill jag i della sammanhang också ha sagt. Vihar i motionen 1982 också pekat på de negativa följderna av an de insatta pengarnainle kommer till provinsens bank för utlåning i bygden. Utskotlsmajoritetenhar avstyrkt båda yrkandena i vår motion. reservation nr 7innebären tillstyrkande av vårt första yrkande, yrkandet om avslag påtvångsinsältningen. Det hälsar jag med tillfredsställelse. Däremotinnebär samma reservation ett avslag på vårt andra yrkande, som gällermöjligheter till större insättning på vanligt skogskonto. Jag beklagar allmoderaternas ambitioner inte har räckt till för ett tillstyrkande på den punkten.Vårt förslag i moiionen 1982 är mera konsekvent än reservationen 7 är, och delär också mera konsekvent än regeringsförslaget. Jagär emellertid medveten om att ett yrkande om bifall till moiionen 1982 i desshelhet efter denna utskottsbehandling är lönlös, varför jag inte vill krånglatill propositionsordningen i onödan. För den skull kommer jag att i förstahand rösta på reservationen 7, till vilken jag alltså yrkar bifall. Om detyrkandet faller, kommer jag att rösta på reservationerna 8 och 9. TageSundkvist har redan redogjort för dessa och yrkat bifall till dem. Dessareservationers yrkanden innebär en betydligt mer vettig tillämpning, om viändå skall ha en räntelöst investeringsivång, än vad propositionen gör. Skalltvångsinsäilning bli dagens beslut, måste de förslag som reservationerna 8 och9 innebär genomföras för att det skall bli någon hyfs pä förslagen. De lar borten del av de kantigheter som finns i regeringsförslaget och innebär en bättreöverensstämmelse för skogsbrukets del med de bestämmelser om investeringskontosom gäller för storföretagen. HerrWärnberg sade att syftet här var alt åstadkomma en sterilisering av onormalavinster, men jag vitt svara att del i så fall är många andra som slipper undan.När det gäller skogen är för övrigt inkomsterna inte onormala om man tar ibeaktande att det är en följd av an virke ej sålts kanske på fiera år - det börvi ha klart för oss. Vidare säger alt investeringarna skallstyras lill områden där de behövs. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. 3 protokoil 1974. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Ja, en insättning pä envanligt skogskonto skulle ha precis samma verkan i det fallet. Detär dessa synpunkter, herr talman, som jag i det här sammanhanget har velatanföra. Idella anförande instämde (). HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: Jag vill bara erinra om an vi moderater har yrkat avslagpå hela proposilionen och atl det är av den anledningen som vi naturligtvisinte är med pä några detaljändringar. Denmöjligheten finns ju för att i den kommande voteringen rösta medoss moderater - då är alla bekymmer ur världen! HerrJONASSON (c) kort genmäle: Jag vill då svara iBorås att det inte finns någonting som hindrar, om man yrkar avslag påregeringspropositionen i sin helhet, alt man kan biträda etl förslag om högreinsättning på skogskonto för de människor som så önskar. Därmed skullemöjlighet ges atl ta ut av sitt skogskonto när tillgång lill arbetskraft ochmaskiner för alt utföra skogsvårdande åtgärder föreligger. Då skulle det havarit ännu lättare alt rösta på reservation. Jag har begärt ordet i denna debatt angående den särskildainvesteringsfonden för att anföra några synpunkter på dess betydelse förskogsindustrins framtida utveckling. Finansministern konstaterar i propositionenatt den gynnsamma vinstutvecklingen varit särskilt markant inom bl. Det måste därför hälsas med tillfredsställelse alt en del avdessa vinster genom det föreliggande lagförslaget avsätts för att pä sikttrygga sysselsättningen inom en av landets viktigaste basnäringar. Delär nämligen inget tvivel om alt forskning, utveckling och skogsvård inte fåttdet utrymme som varit önskvärt ur ett långsiktigt perspektiv. Delta framstår iuppenbar dager sett mot dagens råvarusituation. Det finns i sammanhangetanledning understryka vad Skogsarbeiareförbun-dels ordförande i en intervju för en lid sedan. "Enanvändbar meiod för skogsbruket skulle vara att se lill att de skogsägare somgjort stora vinster verkligen plöjer ner dem i de egna skogarna. Det är lättatt konstatera all det privata skogsbruket släpar efter när det gällerreproducering av skog. Trottoarböndernas skogsmarker har växt kraftigt undersenare år, och hos dem finns inte samma intresse för nyplantering som hosskogsbolag eller domänverket. All ålerföra skogsbrukets vinster till skogentjänar alla pä, samhället och de anställda och naturligtvis skogsägarnasjälva." Detmåste därför vara ytterst angeläget all i del gynnsamma ekonomiska läge branschennu befinner sig i satsa på detta område. I propositionen sägs det nämligen attförutom investeringar i maskiner och byggnader kan de avsatta medlen användasför skogsvårdsåtgärder. Även om de stora skogsföretagen och domänverket satsatåtskilligt på skogsvård har det i det längre perspektivet varit otillräckligt. hotande bristen på skogsråvara förändrat bedömningen av skogsvårdsåtgärder,därom vittnar icke minst domänverkets redovisade andra femärsplan . Enligt denna plan redovisas en totat satsning på 449miljoner kronor mot under den första femårsperioden1969-1973. Den nu föreslagna fondbitdningen bör således innebära all en siordet av vinsterna återinvesteras i företagen, som pä sikt ger ökadproduktionskapacitet och därmed skapar nya jobb i framliden. Rätt skötta kandessa investeringar få betydande inverkan inte bara pä samhällsekonomin i stortulan också och framför allt - det vitt jag starkt understryka - för våraskogslän. Delbör också noteras att lagförslaget innebär en klar framfiyttning av löntagarnasinfiytande på hur företagen disponerar sina investeringar. Eftersom regeringeni sista hand har avgörandet kommer löntagarnas synpunkter att väga tungt. Jagvill gärna instämma i vad Byggnadsarbetaren skrev i en ledare i nr 33 angåendedetta lagförslag: "Förövrigt skall man nog inte underskatta betydelsen av löntagarrepresentanternasrätt all yttra sig över företagens förslag. I praktiken lär det inte vara någonstörre mening med att från ett företag gä in med en ansökan lill regeringen attfå använda fondpengar, om löntagarna avstyrkt." Såytterligare några ord om lagförslagets framlida betydelse för specielltskogslänen, sen ur lokaliserings- och näringspolitisk synpunkt. Vivet att utvecklingen inneburit en så förändradsysselsäiiningssiiuaiion även utanför del egentliga stödområdet, atl det blivitallt svårare att omlokalisera företag från Syd- och tillskogslänen. I delta läge synes det därför vara ytterst angeläget anskogsindustrin ökar sina investeringar för att trygga den framtida sysselsättningen.Skogsindustrin måste således i allt högre grad vidareförädla sin råvara iskogslänen. Den lid måste definitivt vara förbi då man bara kokar massa ochexporterar den. Detta inser också ägarna lill de stora skogsföretagen i dag.Sålunda uttalade verkställande direktören i vårt lands största enskildaskogsföretag , , i ett tal för några veckor sedanföljande: "Jag har kunnat konstatera atl efterfrågan påskogsindustriprodukter kommer att fortsätta att öka betydligt, och detta inteminst i som är den svenska skogsindustrins huvudmarknad. Jag harockså konstaterat att våra kostnader i förhällande till våra översjöiskakonkurrenter kommer att vara relativt gynnsamma på grund av vår närhet tillmarknaden." Direktör slutsats blir att vi i förutom sågadeträvaror framför allt skall Lagom avsättning till särskild in vesteringsfond, m. m. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. tillverka papper, och dåföreträdesvis bulkkvaliteter, men att en ytterligare integration från massatill papper måste ske med hänsyn lill EG-mark-nadens behov av massa. Tilldetta skulle jag bara vilja foga den kommentaren, atl om transportkostnadeneller andra skäl motiverar en lokalisering av vidareförädlingen till de storakonsumtionsområdena, får vi väl ompröva vårt transportstöd eller vidta andraåtgärder som kan vara erforderliga. Förutantvekan måste vi salsa på en utveckling av basnäringen i skogslänen, om viskall kunna trygga sysselsättningen för den befolkning som måste finnas för altvårt lands största naturtillgång skall kunna nyttiggöras. Detta är nödvändigtför landet i dess helhet. Jagvill därför, herr lalman, lill sist uttala den förhoppningen alt den särskildainriktning av investeringarna som det föreliggande lagförslaget avser attfrämja skall ge skogslänen en tryggare framtid. I detta anförande instämde herrar Sladling,i , i , , , och iEdane (samtliga s). HerrJONASSON (c) kort genmäle: Jag skatt inte gå in på vad sagt när det gällerindustriinvesteringarna. Det kan ha sin riktighet på några punkter. Vad jagvitt säga är att insättning på vanligt skogskonto kan ge samma resultat sominsättning pä investeringskonto. Jord- och skogsbrukarna kastar inte bortpengarna utan de placerar dem i nödiga investeringar. Detta kan vi konstateranär vi ser på den utveckling som ägt rum. Vi vet framför allt att inställningentill jordbruket har förändrats. Vi behöver rusta upp vårt jordbruk för altklara vår och andras försörining, och för detta krävs en hel del åtgärder. Detär också nödvändigt all rusia upp skogsproduklionen, så att vi kan motarbetaden råvarubrist som vi annars får räkna med. Menränielösheien för de medel som skogsägarna måste fondera är en orättvisa. Ingenannan grupp i motsvarande inkomstlägen drabbas på detta sätt. Vi skall ha klartför oss alt del har förekommit en efier-släpning i inkomsterna inom skogsbruketpå grund av att det varit svårt atl sälja skogsprodukter. Prisernahar varit låga. Jord- och skogsbrukarna har också haft höga räntor att betala.När de nu får bra betalt efter dessa dåliga år, tvingas de sätta in vinstmedelpå ett räntelöst konto. Om de finge ränta på pengarna, skulle del bli fieraplantor satta i våra skogar. Förslagel medför en central styrning, en byråkratioch en pappersexercis som man bör undvika så långt som möjligt. () kortgenmäle; Det är ju så, , alt de små skogsägarna inle drabbas avdenna lagsiifining. Jag vill också framhålla att både Skogsarbetareförbundetsordförande och jag i likhet med mänga andra är klartmedvetna om att skogsägarrörelsen i vårt land har gjort betydande insatser föratt förbättra skogsvården. Men vad jag ville peka på med mitt citat var att detfinns betydande skogsmarker, som ägs av bl. a. stärbhus och andra som inlebrukar skogen. Där förekommer det alltså inte någon skogsvård. Jaghar ur principiella och även andra synpunkter en mening helt motsatt herrJonassons beträffande behovet av en central styrning. Därtill hoppas jag ocksåpå att arbetstagarrepresentanterna i våra förelagsnämnder skall kunna bedömadessa frågor och ge ägarna det stöd som är erforderligt. Jag anser därför denföreslagna lösningen vara den bästa länkbara på detta område. HerrJONASSON (c) kort genmäle: Jag lackar för att han ger skogsägarför-eningarna delerkännandet att de har skött skogen mycket bra och gjort goda insaiser. HerrHögström påstår att de små skogsägarna inte drabbas. Men en skogsägare, som harsålt skog på rot för och får ut i november-decemberi år och - det gäller alltså inga stora pengar - råkarilla ut genom denna åtgärd. Det är den tolkning av proposilionen som mångagjort. HerrHOVHAMMAR (m): 1 den proposition som vi nu behandlar har chefen förfinansdepartementet lämnat en redogörelse för sin syn på det svenskanäringslivets situation och vinstutveckling under innevarande år. Propositionensbeskrivning torde vät närmast motsvara den idealbild som en företagare har ochgärna vill se förverkligad. Närman läser vad finansministern har skrivit, fär man bl. a. veta att 1974 blivitett mycket gynnsamt år för näringslivet, all orderböckerna är välfyllda, allkostnadsutvecklingen i varit förmånligare än i fiertaletkonkurreniländer, all uivecklingen lett till myckel snabba ökningar avföretagens vinster, att vinstökningarna omfattar praktiskt taget helanäringslivet och atl vinstutvecklingen blivit gynnsammare än som kunnat förutsesi våras. Vi får också veta atl variationerna i fråga om vinsternas siorlek ärpåiagliga mellan olika branscher och förelag. Vadsom däremot inte har redovisats utan helt förbigåtts är all i detta land finnsbranscher och företag, som befinner sig i en sådan konkurrens-ochkosinadssiiuaiion, att de över huvud tagel inte kan åstadkomma vinster sombehöver statsmakternas korrigering.