prot · FX09101 · 1974-12-31 00:00:00 — Den svenska kommer med all sannolikhetinle atl få lilirälle alt diskutera dessa frågor . Med anledninghärav och med åberopande av vad här anförts får jag anhålla om kammarensmedgivande att till herr utrikesministern framställa följande frågor: I,Hur ser statsrådet på de resultat som uppnåtts eller kan komma all uppnås underdet avslutande arbetet inom konferensen för säkerhet och samarbete i ,och vilken linje kommer all följa under kon-ferensarbetets slutskede ide frågor där enighet ännu ej nåtis? 2.Hur ser statsrådet på del läge som nedruslningsfrågorna - inle minst påkärnvapenområdel - kommit i , och vilka åtgärder anserregeringen alt det är möjligt alt vidta för atl om möjligt bryta de tendensersom jag här beskrivit? § 24Interpellation nr 99 ang. jordbrukspolitiken Ordet lämnades pä begärantill (), somyttrade: Världens livsmedelsförsörjning har blivit ettallt allvarligare problem. Globall råder sior knapphet på både jordbruketsbasprodukter och produktionsmedel. tyder pä atl läget kommer att snabbtförvärras. Hösten1972 ullöstes en internationell spanimiälskris. De spannmålslager som längefunnits i lappades av. steg världsmarknadsprisernatill rekordnivå och lagren i exportländerna reducerades ytterligare. De förväntningarsom ställts på "den gröna revolutionens" pro-duklionshöjandekonsekvenser har inte infriats. lider brist på handelsgödsel ochandra förnödenheter. Oljekrisen har försvårat läget. Stora mängder kapital ochkunnande behöver tillföras för atl en förbättring skall komma lillstånd. Ländersom och uppträder i växande omfattning som importörer avspannmål och andra livsmedel. Allt flera vägrar att dra ner sin konsumtion vjddåliga skördar. Dessatendenser har i sin tur påverkat kostnadsutvecklingen för vår och världenslivsmedelsproduktion. Kännetecknande för 1960-ialels internationellalivsmedelsmarknad var att priserna endast sakta och med betydande eftersläpninganpassades lill den prisstegring som var karakteristisk för andravarumarknader. har emellertid livsmedelsprLserna stigit påtagligt,Världsinflationen har höjt kostnadsnivån i jordbruket så kraftigt, atl enåtergång lill 1960-talets relativt stabila internationella livsmedelsmarknadfår betecknas som synneriigen osannolik. Domedagsprofeterhar varnai för en internationell livsmedelskris. De harförutsagt - för döva öron - atl en allt större del av jordensbefolkning kommer atl svälla. Profetiorna tycks nu alltmer bära sannolikhetensprägel. Det är inle längre fråga om all miljoner människor skall behöva svälta.Även risken för massdöd harblivit en realitet. Denhöga internationella prisnivån på livsmedel skulle med säkerhet ha i hög gradpåverkat vår egen försörjningssituation, om inle de två senaste skördeårensutfall varit så gynnsamt. Gällanderiktlinjer för jordbrukspolitik har fastsiällts i 1967 årsriksdagsbeslut. Sammanfattningsvis sägs däri: "Jordbruket bör under denframtid som kan överblickas inriktas på alt, samtidigi som en viss sam- hällsekonomiski motiveradminskning av produktionens omfatlning sker, en forlsali snabb raiionaliseringfrämjas och att prissättningen pä jordbrukels produkter fortlöpande avvägs medbeaktande av samhällets, jordbrukarnas och konsumenternas intressen." Enligtdirektiven för den jordbruksutredning - jordbruksutredning - somregeringen tillsatle skulle de angivna målen för den svenskajordbrukspolitiken gälla även i Ibrisätlningen, Genomde senaste årens inlernalionella utveckling har emellertid produktionsmålet i1967 års beslut överspelats. De flesta här i , inte minst de som harsina roller i nedläggningshotade bygder, lär inte sörja däröver. Betydelsefullajordbrukspolitiska insatser har kommit till stånd, inte minst vad gällerjordbrukets rationalisering. Slödålgärder har utsträckts au gälla även mindreenheter. En från jordbrukels synpunkt i och för sig erforderligstrukturförändring inom näringen har underiätlais. Efter det atl stalsmakternatill en början framl vingal en sådan prissättning på jordbrukels produkter alllönsamheten gick i botlen, har korrigerande åtgärder sedermera vidiagils. Underde senaste årens samhällsekonomiska utveckling med stigande inflationstakt harkonsumenterna oroals av stigande matpriser. Särskilt hård har kritiken varitmot priset på konsumtionsmjölk, trots au prisstegringen redan före de s. k.Skärholmendemonstraiionerna dämpats genom subven-lioneringsålgärder. Föratt motverka tendenserna till sjunkande mjölkproduktion höjde statsmakternaproduceniprisel för drygi ire år sedan. Samiidigi genomfördes en ökadsubveniionering, dvs, en finansiering via skatterna för all hålla det nominellakonsumentpriset på mjölk nere. På motsvarande säli har av kostnadsutvecklingenbetingade höjda produktionspriser på andra baslivsmedel övervältrats frånkonsumenlprissidan lill skallesidan. Utvecklingenefler jordbruksbeslul har alltså leu lill au vid sidan av denså all säga normala jordbruksprisregleringen har ett särskilt reglering.ssystembyggt på ett slags permaneniat prisstopp på vikliga livsmedel och på enomfattande subventionering med skailemedel. Samiidigi är samma produkterbelastade med en prishöjande mervärdeskall på nära 20 procenl. Bilden harytterligare komplicerats av alt den inlernalionella prisnivån på vissabasprodukler sligii i så hög grad, all den komplelierande import av livsmedelsom skulle erfordras för den händelse vi skulle producera mindre änell s. k. normalår, inte kan ske utan betydande siais-finansiella insatser.Enbart del förhållandel au del svenska jordbruket utvisat myckel godaskördeutfall har befriat oss från de problem som densnabba internationella ()risuivecklingen eljes! skuUe ha medfört för vårtvidkommande. Svensktjordbruk kan vid normala väderleksbelingelser i huvudsak tillgodose delinhemska behovet av alla väsentliga livsmedel. Vi har däremot i lilllagandegrad blivit beroende av köp utifrån av handelsgödsel och proteinfoder.Handelsgödsellörsörjningen är i hög grad betingad av ullgången och prisetpåenergi. Vår förbrukning av proleinfoder bygger till 80-85 procenl på importerat foder -oljekraflfoder eller fiskmjöl. I fråga om båda dessa, produktgrupper slår viinför en allvarlig brist- och prissiluation i världen. Förulsäitningarnaför vårt jordbruk avviker alltså väsentligt från dem som rådde vid 1967års riksdagsbeslut och ställer särskilda krav på all 1972 årsjordbruksutredning bedriver sitt arbete med största möjliga skyndsamhei, Jordbruksulredningenbör självfallei i enlighet med sina direktiv ändra produklionsmålsätiningen medhänsyn lill den inlernalionella utvecklingen. All odlingsvärd svensk jord börutnyttjas för jordbruksproduktion. spannmålskris, världens förbrukadespannmålsreserver, den växande världsbefolkningen och de ännu snabbare ökandebehoven samt de brännande energiproblemen talar för all vi ime längre skallbelrakia en över-skolisproduktion som en belastning för våra jordbrukare ochvår jordbrukspolitik ulan ivärlom som angelägel lillskoll tillvärldsprodukiionen. Vår loialproduklion kan för övrigt inte längre bestämmasenbart utifrån vårt behov av försörjning i händelse av avspärrning eller krig.Erfarenheterna de två senaste aren har klart visat att även s, k, fredskriserpåverkar vär säkerhet på livsmedelsförsörjningens område. Frågan om ökadlagerhållning och om vårt stöd lill svällande naiioner kommer också in ibilden. Vidsidan av produktionsmålet - en fråga som , hoppas jag, förts ur denjordbrukspoliliska stridslinjen - har 1972 ärs jordbruksutrednjng till uppgiflatl överväga valet av prislinje inom jordbrukspoliiiken, beslutinnebar en lillämpning av den öppna prissättningens principer - dvs. vad somoegentligt brukar kallas "högprislinje". Härom rådde i slorl settenighet. Genom besluten om prisstopp och livsmedelssubventionering haremellertid - som redan sagts - lillämpals en hell ny prissäliningsprincip -ellslags "mellanprislinje" byggd på dold skattefinansiering. altkonsekvenserna från statsfinansiell eller de enskilda konsumenternas synpunktklarlagts, hat alliså subventioner införts till belopp överstigande 2 miljarderkronor. Livsmedelspriserna har förlorat sin förankring i produktionskostnaderna.Konsumenterna får, uian au de effektivi upplysts därom, själva betalasubveniionerna i form av höjda skaller. Förädlingsindustrin har drabbats hårtoch fåll stora svårigheierait läcka sina kostnader förde prissioppadeprodukterna. Kombinationenprisslopp och konsumenisubveniioner förvirrar och försvårar förädlings- ochdisiribulionsföreiagens planering. Behovet av stor och dyrbar statligbyråkratisk kontroll ökar. Jordbrukels beroende av del rådande slatsfinansiellalägel vid kommande prisförhandlingar blir större. Känslighet för politiskautspel ökar. Risken för ryckighei i det jordbrukspoliliska beslutsfattande!likaså. Delnya subventionssystemet kan på .säll och vis ses som en magnifik rundvandringav pengar i cirkeln höjda subveniioner -ökat behov av skatter - större behoN'av subveniioner -behov av ännu högre skaller. Delta framgår med all tydlighelav utredningar om "lågprislinjens" inkomstfördelnings-effekt somföretagits inom lanibrukshögskolan. Del finns skäl förmoda atlen övergång lill en lågprislinje, eller för all använda en riktigarebenämning "skallelinje", endast får myckel blygsamma effekter och dåendast för de allra lägsta inkomslnivåerna. Givelvis beror efleklerna lill slordel på respektive familjs inkomsl- och skatiesiluaiion, anial familjemedlemmar,konsumtionsmönster m. m. och på vilken finan-sieringsväg som väljes, dvs. hurde statliga stödbeloppen skall tillföras den statliga budgeien - höjd moms,höjd siailig inkomstskatt eller en kombination av båda dessa åtgärder. Underalla förhållanden kan naturligtvis skaitebeialarna - konsumenterna - fråga sig,om del är logiskt och rimligt alt de skall behöva betala hög moms på sammalivsmedel som sedan subventioneras med hjälp av statens momsintäkter. Moldenna bakgrund är del angelägel alt den sittande jordbruksulredningen gesdirektiv att snabbt och med förtur analysera konsekvenserna -samhällsekonomiskt, för konsumenterna och för jordbruket - av den hybrid lillprissäiiningssysiem som ulbildals och inte minsimöjligheterna all övergå lill ett principiellt sell mera enhetligt prissäiiningssysiem.Denna analys bör vidlagas mol bakgrunden av au världsmarknadspriset påflertalet jordbruksprodukter nu är högre än produktionspriserna på den svenskamarknaden. Medåberopande av vad här anförts får jag härmed anhålla om kammarens lillsiånd atllill herr jordbruksministern rikla följande frågor. Hur ser slatsrådel påproduklionsmålel för den svenska jordbrukspolitiken mot bakgrund av delalltmer förvärrade försörjningsläget beträffande livsmedel ute i världen? Är slalsrådel beredd all tillseatt 1972 ärs jordbruksuiredning med förtur utreder konsekvenserna av den nyaregleringspolitik i fråga om livsmedel som ulbildals ochsamtidigt redovisar hur deila nya syslem skall kunna förenas med de långsikligamålen för svensk jordbrukspolilik? § 25Interpellation nr 100 ang. postservicen åt landsbygdsbefolkningen Ordet lämnades pä begärantill i Agnas (m),som yttrade: Genom riksdagsbeslut , 1970 och 1972 har slagils fast atlregionalpolitikens uppgifl skall vara all förena ett effektivare resursutnyttjandepå kortare och längre sikl liksom ökad ekonomisk lillväxl med en förbältradjämvikt, socialt och kulturellt, mellan människor bosalla i olika regioner. Bl.a. framhölls all del är förbättringar i de enskildamänniskornas villkor som skall slå i centrum för den praktiskaregionalpoliliken. Förenskilda människors villkor i olika glesbygder av värt land inlär servicen iform av kommunikationer, butiker och framför allt posi en myckel framträdandeplals. Avnaturliga skäl kostar servicen i form av kommunikationer mer per innevånare pålandsbygden än i tätorter och städer. Emellertid kan inte en försämring avservicen endast motiveras av ekonomiska skäl. Skall de av uppställdamålen i regionalpolitiskt hänseende infrias är det av största vikt all ennågorlunda räiivisa ur servicesynpunkl råder mellan människor bosalla i tätortrespektive landsbygd. Under inga villkor kan en försämrad service godkännas. Ellexempel på en fortgående försämring av landsbygdens service är postverketsindragning av postkontor och lanlbrevbärarlinjer. Delta medför i de flesta fallall poslen kommer och alt postkunderna måste "passa"lantbrevbäraren för all kunna ulräila poslärenden. Får denna utvecklingforlsälla kommer olägenheterna au öka för glesbygdens folk, och då i synnerhelför människor bosalla i , På många håll ullrycks där en slor oro förframtiden, efiersom även i områden där avfolkningstrenden hävts de posUilaförhållanden som råder verkar hämmande. Medsiöd av det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd alt till herrkommunikalionsminislern ställa följande fråga: Vilkaåtgärder planerar herr slalsrådel för au åstadkomma bäure räuvisa mellanlandsbygdens befolkning och befolkning i lälorler och städer vad avserpostservice? § 26Interpellation nr 101 ang. nedläggningen av olönsam järnvägstrafik, m. m. Ordet lämnades pä begärantill iGöteborg (fp), som yttrade: SJ:s vinsl /74 beräknas, sedan planenliga avskrivningargjorts, bli . Då har avskrivningar skell pååier-anskaffningsvärde, en förmån som l. ex. företag i aktiebolagsform intehar. Denna vinsl motsvarar 10 procents förräntning på investerat kapital.Enligt SJ skulle vinslen varii ca högre om regering ochriksdag hade beviljat de anslag som SJ begärl för alt kunna drivasaffärsmässigt. Detta skulle ha inneburit en förränlning av kapitalel med 20procent. Del goda resultatet är en följd av högkonjunkturen men också av denstimulans till ökad tågtrafik som bränslekrisen utgjorde. SJ har tyvärr inte itillräcklig utsträckning uinytljal de möjligheter lill en offensivjärnvägspolilik som den nya situationen på oljemarknaden innebar. SJär ell förelag, som med rälla bör betecknas som allmännyttigt, och det bördärför drivas från samhällsekonomiska utgångspunkter. Delta motverkar enordentlig omprövning av principerna för SJ:s verksamhet. En sådan omprövningsker också inom den trafikpolitiska utredningen. I dess direktiv sägs bl. a.atl en lägre avgiftsnivå inom SJ - som kan leda lill ett vissl underskott förirafikgrenen -skulle kunna tänkas innebära en sam- hällsekonomisk vinstjämfört med en eljesl erforderlig utbyggnad av vägnätet. Iuiredningsdirekliven sägs också all den beräkningsmetodik som hiitills använtsbeträffande del olönsamma järnvägsnätet gör det svårt att numera klarläggaverkningarna av en tänkt nedläggning av trafik, varför en omprövning bör ske. Enligtriksdagens beslut bör inga nedläggningar av järnvägstrafik göras inot berördakommuners vilja i avvaktan på resulialel av uiredningsarbeiei. Del har ocksåvaril en nästan allmänt omfattad uppfattning. Därför har det väcki sloruppmärksamhet alt kommunikalionsminislern i eit offentligt uttalande den 8oktober hissat signaler som lyder på en omfattande nedläggning avjärnvägstrafik. Iullalandei påslås atl en rälsbuss kostar per personkilomeler medankostnaden för en landsvägsbuss endasi är per person-kilometer. Omdella skulle vara rikligt, skulle riksdagsbeslutet om en anslagsökninglill bl, a, motorvagnar vara illa grundat. Jag fär hemställa all Slalsrådelredovisar grunderna för denna uppseendeväckande uppgifl. Medanledning av den oro som statsrådets uispel väcki är del angelägel atl fåklarlagt om slalsrådel anser all frågan om nedläggning av järnvägslrafik skalllas upp innan irafikpoliliska ulredningen redovisat resultatet av sill arbelepå denna punkl, Detla är så myckel mer moiiverat som den nuvarandeberäkningsmetoden för förlusten på del olönsamma järnvägsnälei enliglstatsrådets tidigare uttalanden inte är lämplig all använda. SJhar tidigare hafi en pessimistisk syn på framliden. Del framgick inle minst avden plan för investeringsverksamheten som SJredovisade lill regeringen . I denna plan accepterade man uian vidareall SJ skulle få en kraftig minskning av sin andel av transporiarbeleUdärföreslogs inle någoi anslag lill nya motorvägnar och där slällde man sigtveksam lill snabbtåg. Man redovisade två alternativ - enligl del ena skulledel inle bli några snabbtåg . Åreisriksdag har varit myckel positiv lill järnvägstrafiken. Utöver del anslag somregeringen begärl beviljades för nyanskaffningar. Dessutomhemställde all SJ skulle få uppdrag atl utarbeta ell offensivtaktionsprogram för den kommande lioårsperioden, all SJ skulle drivaförsöksverksamhet med reserabalter och charterresor i syfte all få en störretrafikvolym m, m. SJhar nu i sina pelila lagil ställning lill beslul. Trots alt bränslekrisengav möjlighet lill en stor ökning av persontrafiken -ell förhållande som inleomnämns i peiiian - och SJ borde ha kunnat inse möjligheierna lill en merapermanent trafikökning, svarar man hell kort all man anser all den tioårsiilansom framlades utgör ett realistiskt aktionsprogram inom den nuvarandetrafikpolitikens ram och begär förslag från regeringen såvida andralörulsäliningar skall läggas lill grund för ell aktionsprogram. Beträffandelaxenedsättningar i syfle all söka öka resandefrekvensen förklarar man sigvillig all göra försök i della avseende för resor lill och frän och inom del inrestödområdet, under förutsälining alt SJ får eii särskilt anslag på II miljonerkronor. Deiia irois all den nuvarande kapaciieien inle på något säll är fulltuinyiijad och irois atl ell ökat resande i huvudsak skulle kunna äga rum utanhögre kostnader. Medelbeläggningen på lagen i landet är enligt SJ:s uppgifl ca33 procenl. Del finns alliså i genomsnill sex lomma platser av tio. Riksdagenlog också på nytt upp frågan om snillaxan vid kombinerade buss- och lågresor.Trots alt fållat beslut i denna fråga tillämpasfortfarande denna snitiaxa. Den innebär all om en resenär innehar biljell på ensiräcka och SJ satt in en buss i siällel för låg på en del av resan, så kräverSJ en lilläggsavgifl på grund av all SJ inle använder tåg utan landsvägsbuss.Della är ju så myckel mer anmärkningsvärt som koinmunikationsminislern angivitall del är lio gånger dyrare all köra rälsbuss än buss på landsväg. Enligl alllogik borde resenären snarare få åier-beialning, därför all han tvingas användaell färdmedel som enligl uppgifl bara kostar en tiondel av del för vilket haninnehar biljett. Här bör kommunikationsministern ingripa för attskapa respekt för beslul. Medstöd av del jag anfört hemställer jag om kammarens lillsiånd alt lill herrkommunikalionsminislern framställa följande frågor: Anser statsrådet altnedläggning av järnvägstrafik bör äga rum innan den trafikpolitiska ulredningenframlagt sina förslag beträffande beräkiUngs-meloden för olönsammajärnvägsnälei och beträffande SJ:s verksamhet över huvud tagel? Vilka åtgärder ämnar slalsrådelvidta för atl SJ skall verkställa beslul all SJ bör utarbeta-elloffensivt aktionsprogram i syfle alt öka järnvägstrafiken? Anser statsrådet det rimligtalt SJ fortfarande använder s. k. snillaxa vid kombinerade resor tåg-buss, vilketinnebär alt resenär som innehar färd-biljeii för en resa får beiala exlraavgifiom SJ på någon del av sträckan salt in landsvägsbuss i slällei för tåg? Hurslammer delta med uppgiften all landsvägsbussen skulle vara så ocrhöri myckelbilligare? Vill slalsrådel se lill au beslul respekteras också pådenna punkt? § 27Interpellationnr 102 om förbud mot registrering av strejkande arbetare Ordet lämnades på begäranlill i Boriänge(vpk), som yttrade: Mer eller mindre kortvariga arbeisnedläggelser, felaktigt benämnda"vilda strejker", förekommer i en uisiräckning som pekar på storamissnöjesanledningar, vilka inle kan viflas bort med lal om "oansvarigsirejkagiialion" eller liknande. En undersökning inomMelallarbetarelÖrbundel kom fram lill all lönefrågor utgjorde anledning lill hälflen av alla sådanastrejker. Den därnäst siörsla slrejkorsaken var hälsorisker för arbetarna.Andra redovisade orsaker var olämpligt uppträdande hos representanter förförelaget och åtgärder som minskade de anställdas räuigheier. Vidare förekomsolidarilelsaktioner till förmån för kamrater som ui.salis fördisciplinåtgärder. Enligtredovisning i tidningen förekom detla år fyrastrejker som totalt berörde 250 man. förekom fem strejker med I 500berörda och elva strejker där sammanlagt nära 4 700 arbetare dellog.Ell par av del senare halvårels mera uppmärksammade strejker hade sill upphov imissnöje med den utdragna liden för centrala förhandlingar då bl. a.låglönepotterna skulle fördelas. Så var fiillet vid ell större förelag iEnköping. Ett annat exempel är i vid vilketcentrala förhandlingar inlells mellan Verksiadsför-eningen ochMeiallarbeiareförbundei. Sedan dessa strandat uibröl den sirejk som för kon lidsedan blev förklarad "olaglig" av arbeisdomstolen. Dessahänvisningar gäller spridda men långtifrån ovanliga fall inom ar-beislivel.Arbetsköparna kan med stöd av fredspliklen säga nej lill nära nog alla krav ombällre arbets- och lönevillkor som arbetarna framför på del lokala planet.Sirejkvapnet är då den enda ulvägarbeiarna har att lillgripa. 1 åtskilliga fallhar della vapen eller hotel om dess användning lell lill förbättradelönevillkor. I andra fall har aklionerna icke geil önskat resullai.Arbetsdomstolen har ådöml de strejkande bölesstrafl". Idella läge tillgriper arbetsköparna på nyti svartlisining. Sådana har nyligenkommii i rampljuset genom cirkulär daleral . Idella ges anvisningar lill medlemslöreiagen atl rapportera namn och andrauppgifter på alla slrejkande. I ell lidningsullalande förklarar en talesman förVerksiadsföreningen all listorna kommer atl förvaras i föreningens arkiv"". Några namnlistor skulle dock inle bli utlämnade.Erfarenheterna från arbetslivet talar emellertid sitt lydliga språk om syflelmed .sådan svartlistning. Gällandekollekiivavtalslag, lagen om arbetsdomstol, definitionen av vad som är atl ansesom "saklig grund" för uppsägning i riksdagsultalandel i anslulninglill lagen om ansiällningsskydd eic. har tyvärr en uiformning, som på avgörandepunkter står i strid med vitala löniagarinlressen. Del oaktat måsteifrågasättas om massregistrering av arbetare och förvaring av namnlistor underflera år, som icke kan benämnas med annat ord än svartlistning, är förenligtmed gällande arbeislagsiiflning. Ett klarläggande svar på denna fråga är enliglmin mening i hög grad angelägel, likaså ett besked om något initiativ i syfleatl olagligförklara dylika metoder kan påräknas. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd all till herrarbeismarknadsminislern få rikla följande frågor: Anser statsrådet atlVerkstadsföreningens registrering av slrejkande arbetare är förenlig medgällande arbeislagsiiflning? Om så inle är fallet, ärregeringen beredd all framlägga förslag lill lag varigenom sådan svartlistningförbjudas? § 28 Interpellation nr103 om förstatligande av Euroc, m. m. Ordetlämnades pä begäran till i (vpk), som yttrade: infördes genom Cemenias köp av Gullhögen etthundraprocentigi monopol på cemenllillverkningen i landet. Många oroades avdella och krävde all staten skulle gå in aktivi genom all överta produktionen.Oron hade två huvudorsaker. Priset på cement saiies även tidigare ulanpriskonkurrens, eflersom de tvä tillverkarna hade kariellavial och delademarknader. Efler fusionen är dock risken för överpris ännu större -enbart i århar cementen stigit ined 30 procenl -och dessutom harCemenla stärkt sitt greppöver de följande leden i byggvaruprodukiioncn. Genom köpet av skaffat sig kontroll över alla större betongelementlöreiag ilandet. Denandra och inte minst oroande frågan var hur del skulle gå för de anställda.Vilka avskedanden och fabriksnedläggningar skulle genomföras? stoddel klart all Cemenias fabrik i var nedlägg-ningshotad. En avförelaget genomförd slruklurutredning föreligger , och hotel är ell faktum.För arbetarna och samhället är delta inget mindre än en kaiasirof Dentotala befolkningen är I 000 personer och över 300 av dessa arbetar icemenifabriken. Nästan hela samhället, marken, alTärs-och hyreshusen, galor,vatten och avlopp ägs av .