prot · FX0996 · 1974-12-31 00:00:00 — att ökalivsmedels produktionen Punkten 2 Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av och fruLindquist, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 25 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen m' 2 av och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Nr 9angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 19 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 7 Om åtgärder för att öka livsmedelsproduktionen Herr jordbruksministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden Intagna fråga, nr 1 83, och anförde: har frågat vUka åtgärder jag avser att vidta medanledning av att chefen för :s livsmedels- och jordbruksorga- 166 nisation, FAO, på grund av denhotande livsmedelssituationen i världen. uppmanatalla länder att öka livsmedelsproduktionen. Efter den i stora delar av världen svaga skörden år 1972har frågan om världens Uvsmedelsförsörjning alltmer uppmärksammats av FN ochdess olika organ. Sålunda tog FAO:s generaldirektör upp frågan iolika sammanhang. Frågan fick också stort utrymme vid . a, förelåg ett förslag om ökad lagringav livsmedel. Jag betonade därvid positiva inställning till dettaförslag. En särskild om världens Uvsmedelsproblemkommer vidare att äga mm . Det är min förhoppning att denna konferensskall bidra till en lösning av livsmedelsförsörjningsproblemen. Vad gäller den svenska jordbruksproduktionens omfattninghar jordbruksutredningen att utreda denna fråga. Jag har vid flera tillfällenuttalat att det är naturligt att utredningen i sin översyn av produktionsmåletockså bedömer vår livsmedelsförsörjning mot bakgrund av den internationellautvecklingen. Otn åtgärder för att öka livsmedelsproduktionen HerrSTJERNSTRÖM (c): När de jordbrukspolitiska riktlinjerna beslötsår 1967 var det många företrädare för som varnade för en kommandelivsmedelskris i världen, och gick emot den produktionsbegränsningsom den socialdemokratiska majoriteten genomdrev. Företrädarna för en annanjordbrukspolitik än regeringens betraktades ofta som nostalgiskalandsbygdsromantiker, som inte begrep de ekonomiska fördelarna med att lägganed jordbruksjord och flytta över utövarna till andra näringar. Det visade sig emellertid att de åsikter somdikterade den socialdemokratiska politiken byggde på kortsiktiga ekonomiskaperspektiv, där solidariteten med den svältande delen av världen inte fickvidare utrymme. Det var de låga priserna på världsmarknaden som hägrade,ingalunda omsorgen om dem som bättre än vi hade behov av det Uvsmedelsutbudet. Snabba förändringar har inträtt påvärldsmarknaden, och uppmanar FAO alla länder att öka sinjordbraksproduktion för att bidra till att möta världssvälten. För kort tidsedan uttalade således FAO:s generaldirektör att världenslivsmedelslager kan komma att räcka endast . Till grund för den svenska jordbrukspolitiken ligger dockfortfarande beslut, bl. a. med målet att begränsa den svenskalivsmedelsproduktionen, och fortfarande tas produktiv åkerjord till andraändamål än jordbraksproduktion. har hundratusentals hektar odlingsjordtagits ur produktionen. svarar statsrådet, och jag ber att få tacka för svaret,att jordbruksutredningen har att utreda frågan om den svenska jordbruksproduktionensomfattning. Men när man läser direktiven finner man att de är ganska neutrala idet avseendet. har emellertid beslutat att till utredningenöverlämna bl. a. centermotionen till årets riksdag, som tar upp de härfrågorna. Jag hoppas alltså att de frågorna kommer att utredas. Om ersättning åt jordbrukare för sandstormsskador Men jag skulle vilja stäUa en fråga till statsrådet. Skallman tyda det här svaret, som jag tycker är positivt, så att statsrådet väntaratt utredningen prövar förutsättningarna för en utökning av produktionen iSverige? Det skulle vara mycket att säga om deförhållanden som rådde när fattade beslut omjordbrukspolitiken, men det hinner man inte säga inom ramen för en debatt somföranletts av en enkel fråga. När det beslutet fattades var man emellertid pådet klara med att man skulle få pröva produktionsmålsättningen mot bakgrund avden fortlöpande utvecklingen. Mitt svar skall uppfattas på det sättet attjordbruksutredningen har till uppgift att pröva produktionsmålsättningen ochgöra det mot bakgrund av vår situation när det gäUer livsmedelsförsörjningenmed hänsyn tagen till det läge som råder i omvärlden. På den punkten är mittsvar ja. Sedan får vi avvakta och se vilka slutsatser som utredningen kommeratt dra av sina bedömningar. Överläggningen var härmed slutad. §8 Om ersättning åt jordbrukare för sandstormsskador Herr jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr189, och anförde: har frågat om jag vUl lämnakammaren en redogörelse för omfattningen av de skador, som genom senaste tidenssandstormar drabbat jordbrukarna, främst på , och vUka möjligheter tillskadeersättning som föreligger. Den 4 tUl drabbades och angränsandedelar av sydöstra av en storm som på grund av den torra väderlekenmedförde jord- och sandflykt. Enligt en snabbinventering som utförts avlantbruksnämnden och på har skador våUats påca vårsådda grödor. Omsådd eUer hjälpsådd bedöms nödvändiga pådessa arealer. Även på uppstod vissa skador främst på sockerbets- ochlökodUngen. uppges där vara i behov av omsådd. På Gotlandhar diken fyllts igen med jord. Skördeskadeskyddet täcker alla skador påspannmål, oljeväxter, vall, potatis och sockerbetor. I skyddet ingår de grödorsom finns på arealen den dag uppgift skall lämnas, vanligen den 26 juni.Kostnader för omsådd, hjälpsådd m. m., som i det här aktuella fallet kanuppstå, beaktas emeUertid inte i skyddet. ochLantbrukarnas länsförbund pä har hemställt hos skördestatistiskanämnden att undersöka möjligheterna att genom skördeskadeskyddet bidra tillatt täcka de ifrågavarande förlusterna. En sådan undersökning har påbörjats. För skador som uppstått genom igenfyllda diken kan bidragutgå från anslaget Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. Fördenna bidragsgivning gäller vissa principer, som senast.godkänts av . Som föratsättning gäller bl. a. att den skadelidande är i påtagligtbehov av ekonomisk hjälp. Först ber jag att till jordbruksministerLundkvist få framföra ett tack för svaret på min fråga. Den inlämnades den 8maj, och bakgrunden till den var de svåra sandstormar som främst drabbadejordbrukarna på men även jordbrukarna på den 46 i samma månad. Som det framgår av svaret har påGotland låtit utföra en ungefärlig beräkning av omfattningen av skadorna somförorsakades av den svåra jordflykten på ön. Det är riktigt att dessaberäkningar visar att skadorna är mycket omfattande. Således bedömes mer än vara i behov av omsådd eller hjälpsådd på grund av jord- ochsandflykten. Vidare bedömes den samlade längden av de diken som behöver rensasupp efter stormen uppgå tUl mer än 14 mU. Antalet berörda brukningsenheteruppges till 457. Det kan vidare nämnas att kostnaderna för om- ochhjälpsådden beräknas uppgå tUl ca tre kvarts mUjon kronor och kostnaden förrensning av dikena tUl ca en halv mUjon. De av mig här återgivna siffrorna torde vara tUl fyllestför att man skall förstå den stora oro de gotländska jordbrukarna känner införde ekonomiska konsekvenserna av den inträffade naturkatastrofen. På var det, såsom framgår av svaret, framför alltsockerbets- och lökodlingen som skadades. Här rör det sig bl. a. om en areal av250 hektar betsådd. Några ekonomiska siffror för har jag inte. Som framgår av svaret är gällande bestämmelser omskördeskadeskyddet sådana de anses för resten otillfredsställande urgotländsk synpunkt - att de inte är tUlämpliga i det här aktuella fallet.Därför hänvisas nu till den speciella fonden Bidrag vid förlust på grund avnaturkatastrof m. m. Det är med tUlfredsställelse jag konstaterar attstatsrådet är väl medveten om den oro som de aktuella skadorna skapatbland lantbrakarna på och . Jag vill till slut endast vädja tillstatsrådet att, om nu gäUande skördeskadebestämmelser ej kan medge möjlighettill bidrag åt de drabbade jordbrukarna, statsrådet måtte medverka till att dekommer i åtnjutande av största möjliga ersättning ur naturkatastrofanslaget. Än en gångber jag att få tacka för svaret. Om ersättning åt jordbmkare för sandstormsskador Överläggningenvar härmed slutad. ersättning av statliga medel vid översvämningskatastrofer ersättning av statliga medel vid översvämningskatastrofer Herr jordbruksministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den9 maj intagna fråga, nr 191, och anförde: har frågat, om jag anser attersättningar av statliga medel bör utgå för skador på enskUd egendom i sambandmed översväm ningskatastro fer. Den som lider skada i samband med översvämning kan fåbidrag från anslaget Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. Förbidragsgivningen gäUer principer som godkänts av riksdag. Bidrag utgår då det är fråga om skada genom intrång irörelse eller yrkesverksamhet av vilken den skadeUdande varit beroende för sinförsörjning. Ersättning lämnas dessutom för förlust av eller skada på egendomsom tiUhör enskUd person - i första hand bostadsfastighet. Som förutsättningför bidrag gäller bl. a. att skadan inte är försäkringsbar och att denskadelidande är i påtagligt behov av ekonomisk hjälp. Ersättning utgår i regel av skadebeloppet,men i särskilt ömmande fall kan bidrag av skadebeloppetutbetalas. Jag tackar för svaret på frågan. Bakgrunden tUl den är att det våras inträffade enöversvämning i Gargåns dalgång. Ån är ett tillflöde tUl . I byn skadorna på privat egendom rätt stora. Enligt den värdering somlänsstyrelsen har gjort drabbades byborna av skador för . I en trakt där medelinkomsten är är dettaen svår förlust att bära. Det största enskilda skadebeloppet var drygt 9 000kronor. Först finns det anledning att anmärka på ärendets senahandläggning i . Bara för fickbyborna besked om vUka ersättningar som skulle utgå, trots att både de självaoch hade stött på i ärendet ett flertal gånger under det år somhar gått. Och beskedet blev något av en chock för dem. Av det totalaskadebeloppet får byborna tillsammans endast ca . Vidersättningsprövningen har man, enligt vad som uppgivits, kommit ned till dettabelopp genom att dels behovspröva de enskilda skadeanspråken i förhållande tillinkomsten, dels tillämpa något slags självrisk som skulle ligga någonstanskring . Den bybo som drabbades av den största skadan, värderad tillca , blev helt utan ersättning. Han hade just detta inkomstår haften inkomst på ca . Den mkomsten representerade inte på något sättgenomsnittet för honom utan var mera en tillfällighet. Men även med den ibilden fick han genom naturkatastrofen en förlust på fjärdedelen av sinårsinkomst. De här skadefrågorna måste ses från en principiellsynpunkt. Enligt mitt sätt att se bör den bärande principen vara att skador somuppstår genom naturkatastrofer skall ersättas av allmänna medel. Den principenbör vara särskilt påträngande när man vet vUka områden som i allmänhet drabbas.Det är de områden där naturkrafterna är otämjda och har fritt spelrum. Det ärmänniskorna i glesbygderna som drabbas. Där har man svårast få arbete ochinkomst och är mest sårbar ekonomiskt. Om naturkatastrofer inträffar istadsområden, där de många och ekonomiskt starka människorna finns, hadeskyddet för den enskilde för länge sedan varit reglerat efterersättningsprinciper, det är jag övertygad om. Jag hoppas att statsrådet under intrycket av den nyssavslutade resan till dessa bygder är beredd att ta upp den här frågan igen ochdriva fram rättvisa. Själv är jag beredd att återkomma i ärendet, om inte annatså motionsvägen. Ang. ersättning av statliga medel vid översvämningskatastrofer Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Som vet har jag inte möjlighetatt ta upp en diskussion här om det enskUda fallet. Men om vi diskuterar frågani princip vUl jag säga att detta är mycket svårbedömbara frågor. Vi har attförsöka avgöra i vUken mån det är rimUgt att begära att man skall kunna förutseatt en skada kan inträffa och vidta åtgärder för att förhindra den, i vilkenmån det är fråga om skador som är försäkringsbara och sedan vUkaersättningsbelopp som skall utgå. Det är svårt att bedöma dessa skador efter en mall. De fårprövas från fall till fall mot bakgrunden av alla de skäl som kan åberopas ochden skälighet som kan komma i fråga. Detta har skett vid alla de tillfällen dåjag har haft kontakt med sådana problem. har man kunnat bedöma skadornavara av sådan storleksordning att betydande belopp har utbetalats. Vi har endel kända sådana fall här i landet där det rör sig om stora naturkatastrofer. Iandra fall har beloppen blivit väsentligt mindre. Jag har bara velat peka på att det är svårtatt avgöra hur långt samhället skall sträcka sig för att ta ansvaret för skadorsom kan inträffa och vad som rimUgen kan anses åvila den enskilde när detgäller att försäkra sig eller att motverka risken för att skador uppkommer. Jag känner till principen för enkla frågor,men jag måste ta upp det här konkreta exemplet för att belysa självaprincipfrågan och jag accepterar naturligtvis statsrådets avböjande attdiskutera det enskilda fallet. Jag betraktar dock principen att den enskilde skall hållasskadeslös för skador som åsamkas genom naturkatastrofer som självklar.Svårigheterna att lösa ersättningsfrågan sammanhänger närmast medvärderingsgrunderna, men det bör väl finnas möjligheter att åstadkommavärderingar som på ett objektivt sätt talar om hur pass stor skadan blivit förden enskUde. De svårigheterna bör alltså kunna överbryggas. Summan av mitt anförande är att jag hoppas att initiativtas där samhället förklarar sig berett att ersätta den enskilde för skador somåsamkats genom naturkatastrofer. Överläggniiigen var härmed slutad. Om skärpt kvalitetskontroll av importerade hästar § 10 Omskärpt kvalitetskontroll av importerade hästar Herr jordbruksministern ordet för att besvara i Vrångebäck (m) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 207, och anförde: i Vrångebäck har frågat om jagär beredd medverka tUl att sådana åtgärder vidtas att kontrollen av importeradehästar skärps i vad avser såväl kvaliteten hos enskilda hästar som det totalaantalet hästar vid varje enskUt importtUlfälle. Vid all import av hästar sker en veterinärmedicinskbedömning av smittorisken. Någon kontroU av kvaliteten hos de importeradehästarna företas inte. Frågan om reglering av importen av hästar från kvalitetssynpunktbehandlades av riksdag. På grund av bl. a. de kvalitetskrav påavelshingstar som följer av lagen om hingstbesiktnings-tvång ansåg riksdagendet inte vara nödvändigt med en importreglering från kvalitetssynpunkt. Det harinte kommit till min kännedom att sådana förändringar har skett av importen atten omprövning av nyssnämnda riksdagsbeslut är motiverad. HerrJOHANSSON i Vrångebäck (m): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret, även om det inte var fullt så positivt som jag hade räknat med. Jag är fullt medveten om den stora efterfrågan påkallblods- och halvblodshästar som är lämpliga för dag- och ridbruk.Energikrisen har ytterligare ökat efterfrågan på fuUgoda hästar och den är större än . riksdagsbeslut om stöd till hästaveln,grundat hästutredning, var ett allvarligt slag mot vår hästavel.Bland andra faktorer medförde detta beslut att våra häststammar för dragbrukavsevärt decimerades. har emellertid antalet hästar åter ökat ochunder ökat kraftigt. Därtill kommer att betäckningssiffrornaunder stigit. Dessa förhållanden medför att rätt mångaunghästar numera finns i landet och snart går in i sina arbetsuppgifter och ini aveln. Denna ökning av antalet kommer således väl att möta den ökadeefterfrågan. Att i detta läge tillåta en mycket stor import av hästar måstevara en oklok politik detta så mycket mer som flertalet av importhästarnabåde konstitutionellt och tUl exteriören är undermåliga och behäftade med mångafel. Risk föreligger också för att vid större importer många kan ha lynnesfel,vilket är synnerligen allvarligt. Ett stort antal är s. k. korsningshästar, ochatt få in dessa i vår mycket goda avel är en stor olycka för svensktavelsarbete. Jordbrukare och andra som bedriver hästavel ser medmissmod hur avelsarbetet allvarligt skadas genom dessa importer. Jag vUl erinraom att det bedrivits avelsarbete i vårt land och dåhuvudsakligen vad vi kallar ren avel. Våra hästavelsorganisationer harhärvidlag betytt mycket och i många fall stått för bl. a. hingsthållningen. Detta avelsarbete har lett till att vi fått en god ochsund häststam, väl lämpad för sina uppgifter. Därom vittnar inte minst denefterfrågan på svenska hästar som förekommer från utlandet. har gåttinte endast tiU länder i utan även tUl och andra delar avvärlden. Vi får inte heller glömma bort att staten som huvudman förFlyinge stuteri måste ha ett stort intresse av att vårt hästmaterial bevarasoch förbättras. Med tanke på de många goda avelshingstar som onekligen finns påFlyinge och som utstationeras runt om i landet under betäckningssäsongen är detangeläget att vårt stomaterial hålles intakt. Med den utmärkta skötsel och finabUck i hästavelsfrågor som är kännetecknande för ledningen förFlyinge-stuteriet har vi stora möjligheter att i samarbete med de mångahästuppfödarna i landet verkligen kunna uppvisa ett eftertraktat hästmaterial. Men då måste importen av undermåliga hästar underkastasskärpt kontroll eller helst helt stoppas. Tyvärr har under den senaste tidenlämnats införseltillstånd för ett stort antal hästar. Inte mindre än 296stycken hästar får Importeras fram till . Efter aUt det beröm som staten fick av herrJohansson i Vrångebäck för sitt sätt att göra insatser i detta sammanhangkänner jag stor tillförsikt inför bl. a. lantbruk.sstyrelsens omdöme i denfråga som i Vrångebäck reste. Lantbruksstyrelsen menar attkvalitetskontroll inte är nödvändig utan att det är tillräckligt med deåtgärder som vidtas. Det föreligger ett ordentligthingstbesiktningstvång, och man ser till att hästar som importeras inte för medsig några sjukdomar. i Vrångebäck (m): Jag kan inte underlåta att påpeka att statenshandlande här är synnerligen inkonsekvent. Å ena sidan betalar staten utbetydande summor tiU hästaveln genom att staten håller stuteri med dessgoda avelsmaterial, och å andra sidan tillåter staten med dennauppoffring - import av ett stort antal undermåliga hästar. Det är det som vi iavelsarbetet inte kan godta, utan vi vill ha en bättre tingens ordning. Ang. cancerrisken vid arbete inom viss plastindustri Överiäggnlngenvar härmed slutad. § 11 Ang. cancerrisken vid arbete inom viss plastindustri Herr arbetsmarknadsministernBENGTSSON erhöll ordet för att besvara (vpk) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 208, till herr socialministern, ochanförde: har frågat socialministern omvilka åtgärder denne ämnar vidta i anledning av den uppmärksammaderisken för cancer inom viss plastindustri. Enligt fastställd ärendefördelningankommer det på mig att besvara frågan. Den risk avser med sin fråga torde gälla enovanlig form av levercancer, som sätts i samband med ämnet vinylklorid. Ang. cancerrisken vid arbete inom viss plastindustri ämneanvänds vid tillverkningen av PVC-plast. Rapporter om inträffade faU avlevercancer - främst i - kom till arbetarskyddsstyrelsens kännedom iår och har styrelsen vidtagit en rad åtgärder för att mmska risken förde arbetstagare inom det enda företag här i landet där vinylklorid tillverkas.Sålunda har det hygieniska gränsvärdet sänkts till 1/25 av det tidigaregällande värdet, och arbetarskyddsstyrelsen överväger att genomföra enytterligare sänkning. Vidare pågår en undersökning av alla anställda vid detaktuella företaget som har kommit i beröring med vinylklorid. Jag kan försäkraherr Lorentzon att jag sedan jag fått kännedom om problemet följer denna frågamed uppmärksamhet. Med hänsyn tiU att den ansvariga myndigheten redan arbetarmed frågan anser jag mig inte för näi"varande behöva vidta någon åtgärd. (vpk): Gång efter annan förekommer att enkla frågoroch interpellationer i denna riksdag inspirerats av den uppenbart hälsofarligamUjö som är rådande ute på verkstäder, fabriker, gruvor och andraarbetsplatser. har frågorna i stor utsträckning gällt livsfarligagaser och gifter. För omkring besvarade statsrådetBengtsson en enkel fråga som jag ställde, gällande växtgiftframställningen vidKemaNords Stockviksfabrik i som skapat stora olägenheter för dearbetare vilka sysslade med denna tillverkning. Som svar på min fråga dengången hänvisade statsrådet tUl den nya lagstiftningen om hälso- ochmiljöfarliga varor samt till vissa ändringar i arbetarskyddslagen. Den fråga som får svar - och för vilket svar jagtackar - berör samma fabrik som då. Det gäller också samma lagar som då.Men är det kanske betydligt allvarligare problem. Det gäller framställningav produkter där vinylklorid används, ett ämne som enligt medicinska upptäcktervisat sig inte endast medföra skadliga skelettförändringar, utan även varacancerframkallande. Rapporter härom har inströmmat från och frånUSA. är det så att vid KemaNords fabrik i påpekadearbetarna att inte allt stod rätt till med gasutsläppen vidtillverkningen av PVC-plast, där vinylklorid används. Gång efter annanmträffade att arbetare klagade över yrsel, förlorade balansen eller måste bärasut i friska luften. Ingenting gjordes dock vid fabriken. Enligt svenska lagarbehöver nämligen inte ett företag bevisa att ett preparat är ofarligt för deanställda innan preparatet börjar att användas. Efter de alarmerande undersökningarna i har manplötsligt börjat erinra sig att arbetare vid KemaNords fabrik i dötti levercancer. Plötsligt fick specialister i uppgift att genomgå det svenskacancerregistret för att se om någon som arbetat vid KemaNord i sedan1945 fallit offer för sjukdomen. Det gällde 620 personer. kan det taför cancern att utveckla sig. Gränsvärdena vid KemaNord har varit mycket höga. Exakt hurhöga framgår inte av statsrådets redogörelse, men han säger att de nu är entjugofemtedel av vad de har varit. tidningenDagbladet i SundsvaU har gränsvärdet varit 500 ppm men sänktes drastiskt påorder av arbetarskyddsstyrelsen så sent som till endast 20ppm. är mm fråga till statsrådet: Hur vetarbetarskyddsstyrelsen att värdet 20 ppm är den rätta gränsen? Det är alldeles riktigt att gränsvärdet tidigarevar 500 ppm vid denna fabrik. Det var det gränsvärde man arbetade med över helavärlden för det här ämnet. När vi nu gått ned tUl 20 ppm är detta det lägstagränsvärde vi känner. Det finns inget annat land som gått ned så långt. Det har varit överläggningar mellanarbetarskyddsstyrelsen, fackföreningen, de anställda och skyddsombuden, ochman har sagt att för dagen behöver vi inte gå längre ned än tUl 20 ppm. Som jagnämnt överväger dock arbetarskyddsstyrelsen att gå ännu längre ned. Jag hoppas att är nöjd med det svar jag harlämnat. Genom den ansvariga myndigheten har vi frågan under observation. Dettasker i samråd med den lokala fackföreningen, fackförbundet och skyddsombuden. Jag vågar inte för egen del ha någon bestämd uppfattningom vilket gränsvärde som är det riktiga. Jag är inte expert på det. Men om mangått ned frän 500 ppm tUl 20 ppm, och detta värde är det lägsta man känner tilli världen, bör det ändå vara något så när tillfredsställande. (vpk): Jag är inte nöjd med det här svaret heller,det måste jag säga. Enligt mitt partis uppfattning och enligt motioner vi harväckt i bör gränsvärdet sättas till O ppm. Det är inte riktigt, som statsrådet säger, att 20 ppm ärdet lägsta i världen. I är gränsvärdet satt till 8ppm.