prot · FX09126 · 1974-12-31 00:00:00 — Antaletpersoner i åldern och däröver som i sin deklaration upptagitinkomst av faslighet uppgick lill omkring 190 000. Del är således ell belydandeantal pensionärer som kommer all beröras av de nya taxeringsvärdena. Låtmig sedan erinra om all kommunerna faslsläller de kommunala bosiadslilläggensstorlek och de grunder efter vilka de skall utgå. Kommunall bostadstillägg kanutgå lill den som uppbär folkpension eller husl-rulillägg. Del är emellerlidberoende av pensionärernas eventuella inkomst vid sidan av folkpensionen, ochvid inkomstprövningen måsle kommunerna följa vissa fastställda regler. a. all lilläggel skall reduceras om pensionären har inkomsi vidsidan av folkpensionen som överstiger för gift och 2 000 kronorför ensamstående. Avkastningen av en- och iväfamiljsfastigheier som bebos avpensions-lagaren beräknas med 2 proceni av den del av laxeringsvärdet som inteöverstiger , på den del som överstiger 150 000kronor men inte och med 8 proceni av den del som överstiger . Vid uppskattningen av förmögenhels-avkastningen gäller även all denskall ökas av den del av skillnaden mellan fastighetenstaxeringsvärde och skuld på fastigheten som överstiger för giftoch för annan pensionär. Enhöjning av taxeringsvärdet på en fastighet som bebos av en pensionär kansåledes leda lill all pensionären plötsligt upptäcker all han, faslän han intefåll högre inkomster, blir högre taxerad för inkomsi av förmögenhet och i vissafall för förmögenhet på grund av all taxeringsvärdet höjts. Dethär har väckt mycken oro hos pensionärer som bebor egna fastigheter och harkommunala bostadstillägg. De frågar sig med rätla om del kan vara rikligl alldel skall bli sådana här konsekvenser. Det framgår bl. a. av många insändare itidningar och av telefonsamtal och brev som jag har fått - jag förmodar attäven slalsrådel har fått sådana. Enpensionär med endast folkpension och låg sidoinkomsl är myckel starkt beroendeav det kommunala bostadstillägget. Skulle bosladslill-läggel reduceras är delsjälvklart all pensionären blir bekymrad. Medoförändrade inkomst- och förmögenhetsgränser kan det bli färre pensionärer somfår bostadstillägg, och de pensionärer som erhåller sådana tillägg kommer allfå lägre belopp. Om pensionärernas inkomster skulle bli oförändrade drabbas dealltså, till följd av högre taxeringsvärden på fastigheterna, av minskandeeller bortfallande bostadstillägg. Blir det sedan fråga om en kombination avbortfallande bostadstillägg och en höjd beskattning kan del för den enskildepensionären ha mycket slor belydelse. Jag tror att man vågarsäga att detta är otillfredsställande. Frågani min interpellation var om socialminislern ämnade la initiativ för att anpassainkomstprövningsreglerna lill de nya taxeringsvärdena på fasligheter. 1 sitt svarsäger statsrådet atl han självfallet har frågan under uppmärksamhet och att denya taxeringsvärdenas inverkan på inkomsiprövade förmåner kommer alt tas upplill prövning sä snart erforderligt underlag härför finns. Detär i och för sig bra att statsrådet har frågan under uppsikt, men det är kanskeinte riktigt säkert alt det beskedet lugnar en del oroliga pensionärer. Vad somdärför vore angeläget att veta är om statsrådet vid den prövning som kommersedan de nya taxeringsvärdena fastställts tar upp frågan om utformningen av nyaregler för kommunala bostadslill-lägg så alt risken för en försämring förpensionärerna elimineras. Dethär är en fråga som gäller en stor grupp människor, det vet också Slalsrådel.Elt positivt svar tror jag skulle lugna en del oroliga pensionärer. Jag villdärför fråga om statsrådet kan ge några ytterligare försäkringar om hur dessanya regler kommer all utformas, om de prövningsfria inkomst- ochförmögenhelsgränserna kommer all höjas eller om någon annan lösning är länkbarför att tillgodose det önskemål jag framfört i min interpellation, nämligen atleliminera de konsekvenser de höjda taxeringsvärdena kan få förfolkpensionärerna. Ang.reglerna för inkomstprövning av de kommunala bostadstilläggen Hen 1Göteborg (fp): Del är myckel bra all i har väckt dennainterpellation. Hade han inte gjort det skulle jag ha interpellerat Ang.reglerna för inkomstprövning av de kommunala bostadstilläggen Atl jag nu lar lillorda beror på all problemel har speciell aktualilei i Göleborg, i ochi . En del av de 190 000 pensionärer som har egel hem bor på ,och en hel del av dessa har hört av sig lill mig därför all de varit myckeloroliga. Sominlerpellanlen pekar på i sin interpellation är frågan besvärlig därför attpensionärernas förhållanden påverkas av många olika faktorer. En del av demfaller inte under statsrådets domäner, t. ex. skattefrågan. Men jag antar allsocialministern just i sin egenskap av socialminister är intresserad avfolkpensionärernas totala situation och därför beaktar även de synpunkter sominte direkt hör hemma i hans departement. Förrkunde faslighetslaxeringsnämnderna när man bestämde nya taxeringsvärden laspeciella hänsyn. Del fanns en beslämmelse inte om marknadsvärde utan om detvärde som en förståndig köpare är villig att betala. Enligl de nyabeslämmelserna som har beslulat om är taxeringsmyndigheterna skyldigaatl ta upp 75 proceni av marknadsvärdet. Om i en del kommuner på Västkustenfolk från städerna i syfte att skaffa sig fritidsbostäder köper fastigheter ochdärmed driver upp priserna tycker man att en taxeringsnämnd skulle kunna tahänsyn lill del förhållandet. Men jag har haft konlakl med enlänsstyrelse, där vederbörande tänsråd sagt alt det icke längre finns någonsådan möjlighet. Därförkan del hända all en fiskare eller folkpensionär som byggt sig ell egel hem medstora uppoffringar och besvär och som använder det som sin bostad och ingeniingannat, upptäcker all hans hus upplaxeras inte ulan ivissa falt och kanske mer. Sådana fall kommer att finnas enliglde beräkningar som man nu i förväg gör inom länsstyrelserna om ulfallel av dennya laxeringen. Då kommer denna pensionärs förhållanden atl förändras på delsätt som i pekade på, genom atl hans förmögenhet ökar. Hansmöjligheter att få avdrag för nedsatt skatteförmåga minskar och han kan alltsåförlora en del av den skattefrihet han annars skulle ha i egenskap avfolkpensionär eftersom han måste ta upp 2 proceni av del ökade lax-eringsvärddsom inläkishöjning. Socialminislernvel ju också alt del finns andra utgiftsökningar för pensionären som inte haratt göra med dessa förhållanden - ökade bränslekostnader osv. Folkpartiethar i sin partimolion om bostäderna visal en del exempel på vad bara självafaslighetslaxeringshöjningen kan betyda. Man finner där all pensionärerna -inom rimliga gränser för taxeringsvärdena - i sina deklarationer kan blitvungna ta upp en inkomstökning på . Delta vid enlänkl ökning av taxeringsvärdet på . Vid ännu högre ökningar avtaxeringsvärdena blir det ännu mera. En kostnadsökning på om årelför folkpensionären genom kombinalionen av skallehöjning och borifallelbosiadslillägg blir inte någon ovanlig siffra. 1 många fall kommer del all blimyckel mera. är del klart atl dessamänniskor kan vara lacksamma för atl de hell plötsligt blivitrika. Men eftersom de inte kan äta sina dyrbara tegelpannor och inte kan säljasitt hus - de har ju huset som sin bostad - så har de föga glädje av detta. Jaghar sagt till de folkpensionärer som ringt mig att de skall ta det lugnt. Denhär höjningen blir inte aktuell , och vi har på oss allklara av dessa saker. Jag personligen lycker au del vore orimligl om denuvarande beslämmelserna då skulle gälla. Jag ulgår ifrån att del kommer altske en ändring som tar bort den ökade belastningen på innehavare av egnahem -en belastning för i första hand folkpensionärer men även för andra innehavareav egnahem. Men det är ganska naturligt atl dessa människor är oroade förframliden. De har inga förmögenheter all la till vid sidan av sina hus. Deräknar väl med alt deras folkpension skall öka, men när del blir ökningar avdenna storleksordning när del gäller deras kostnader då blir de oroliga.Därför hade jag hoppals all socialminislern kunnat säga något mer än alt dettaskall tas upp lill prövning. Jagvill därför lill sisl inslämma i i vädjan: Kan intesocialminislern lugna dessa oroliga människor med atl vi kommer alt se lill altde inte blir för hårt belastade. Det är inie bara fråga om en nykier, kall ochsaklig prövning ulifrån vissa matematiska formler ulan vi måsle se till - ochdel tror jag vi är överens om, men del bör också sägas ul - all inte dessamänniskor skall drabbas av de följder som faslighetslaxeringen innebär om maninie vidlar särskilda ålgärder. Ang.reglerna for inkomstprövning av de kommunala bostadstilläggen Jag kan försäkra i all jag och regeringeni sin helhet är i hög grad intresserade av och engagerade i folkpensionärernasloiala silualion. Detta har också kornmii till uttryck i många avseenden. a. till den proposiiion som avlämnades lill undersommaren och som kommer upp till behandling . Den gällerväsentliga förbättringar av folkpensionsförmånerna. Denya taxeringsvärden som blir resultatet av pågående fastighetstaxering kommeratl fastställas näsla är. kommer fastighetsägarna all få ladel av vissa preliminärt angivna värden. Del finns ingen anledning, all nu gånärmare in på del faktiska resultatet av det taxeringsarbete som pågår. Närdet gäller beräkningen av de inkomsiprövade pensionsförmånerna kommer de gamlataxeringsvärdena atl lillämpas även . Jag utgår frånatt , i likhet med vad som skell i anslulning lilllidigare fastighetstaxeringar, kommer all utfärda anvisningar tillförsäkringskassorna i denna fråga. Jag har ju redan i mill svar till herrJonsson i upplyst om att den fråga som gäller pensionärernasbostadstillägg redan är uppmärk.sammad och, det vill jag gärna stryka underigen, kommer att tas upp till behandling sä snart vi har dl erforderiiglmaterial för all kunna göra en bedömning. Ang.reglerna för inkomstprövning av de kommunala bostadstilläggen Jagtycker, herr lalman, alt del är en ganska naturlig ordning med hänsyn lill denfaktiska situation som föreligger. HerrSVEN i (fp): Socialminislern säger alt frågan om pensionärernas bostadstilläggkommer atl las upp lill behandling. Det är en självklarhet atl den mätte lasupp lill behandling. Men jag var övertygad om all socialminislern skulle varaberedd all säga i vilkel syfte den skulle las upp till behandling. Vi har nuförhållandel all man, enligl de nya beslämmelserna, inte kan ta någraspeciella sociala hänsyn vid fastställandet av laxeringsvärdet. Om vi haroförändrade villkor i övrigt skulle del innebära en slor belastning påfolkpensionärerna. Då borde väl socialminislern vara villig all säga allfrågan kommer alt las upp lill behandling i syfte all ta bort den extra belastningsom folkpensionärerna skulle råka ut för och som i många fall skulle orsaka demekonomiska bekymmer. Jag vore lacksam om socialminislern ville komplettera sittsvar med en sådan försäkran. Om han inte gör del skulle pensionärerna ha anledningtill en viss oro. HenJONSSON i (fp): Statsrådet nämnde bl. a. den proposition, som snart ligger påriksdagens bord för behandling, där frågan om förbättrade folkpensionsförmånerlas upp. 1 del fallet kan vi stryka under all efter den utskottsbehandling somvarit så råder del en mycket stor enighet om atl vi skall genomföra deförbättringar som statsrådet föreslagil i sin proposiiion. På den punkten är vihell och hållel överens vad jag kan förslå. Jagvill anknyta till vad i Göleborg sade senast. Jag hadeockså väntat atl få litet mera preciserat från statsrådets sida i vilkenriktning den här prövningen kommer alt gå och vilken omfattning den får närman, så snart man har resultatet av den nya taxeringen , kommer allulföra den. Sedan nämnde statsrådet någonting om atlriksförsäkringsverkei kommer atl utfärda anvisningar lill taxeringsnämnderna.Det finns naturligtvis också en möjlighet all via anvisningar tilltaxeringsnämnderna eliminera en del av verkningarna av de höjdataxeringsvärdena. Vad jag emellertid närmasl önskade få veta när jag ställdefrågan var huruvida statsrådet övervägde alt justera inkomstprövnings- ochförmögenhelsgränserna för atl pä det sättet kunna la bort effekten av de höjdataxeringsvärdena. Den möjligheten finns och har använts lidigare när man haftall behandla sädana här frågor. i pekade själv i sill anförande på raderav komplikationer som kan följa med de förändrade taxeringsvärdena. Just därförall taxeringsvärdena kommer all höjas blir det, helt naturiigt,nödvändigt all la upp de här frågorna lill en seriös Nr 126 Om ett nordiskt samarbetsorgan for rusmedelsförskning prövning, men jag kan intei dag stå här och i delalj klargöra hur reglerna skall utformas i olikaavseenden. Vi måsle naturligtvis - det är ju del jag har pekat på - ha ettunderlag försl innan vi kan bedöma frågan i dess helhet. Överiäggningenvar härmed sluiad. §17 Om ett nordiskt samarbetsorgan för rusmedelsforskning Herr socialminislern ASPLlNGerhöll ordel för atlbesvara () framställda interpellation, nr 145,och anförde: har frågat mig om jag vill medverka till alt den gemensammanordiska alkohol- och narkolikaforskningen samordnas inom ell enda nordisktsamarbelsorgan för rusmedelsforskning. Nordisktsamarbele på narkoiikaområdei har länge varit aktuellt. finns ellnordiskt koniakimannaorgan för narkotikafrågor. En arbetsgrupp under dettakoniakimannaorgan presenterade ell förslag lill upprättande av ettnordiskt samarbelsorgan för narkoiikaforsk-ning. En majoritet i gruppen ansågall det föreslagna organet skulle syssla endast med narkolikaforskning och allalkoholforskningen skulle hållas utanför detta organs verksamhel. Den finskeledamoten i gruppen reserverade sig mol majoritetens förslag och förordade ettinrättande av ett nordiskt organ för rusmedelsforskning. Härmed avses såvälnarkotika som alkohol. Sedan arbetsgruppens uiredning remissbehandlais ide nordiska länderna har nordiska socialpolitiska kommittén, som är nordiskaministerrådets beredande organ för social- och hälsovårdsfrågor, efter omfallandediskussioner mellan de deltagande ländernas delegationer föreslagil all ellnordiskt samarbelsorgan för drogforskning upprättas fr. o. m. för enförsöksperiod . Förslaget innebär vidare atl från samma lid upprättasen nordisk evalueringskommiilé med uppgift atl Sludera arbetet i såväl detnordiska samarbetsorgand för drogforskning som den nordiska nämnden föralkoholforskning. Därvid skall man för-ulsältningslösi pröva möjlighelerna sammanslagning av de två organen och pä vilket sätt del nordiska samarbeteti fråga om såväl alkohol- som narkotikaforskning kan inarbetas i del nordiskasamarbetet rörande samhällsforskning. Förslaget är nu under behandling inordiska ministerrådet, som kommer alt fatta beslut i frågan. Hen (): Jag lackar herr socialminister för den redogörelse för ärendetshandläggning som han har lämnat i anledning av min interpellation. Jag hadegenom interpellationen hoppats atl dels få en närmare redogörelse för vilkamoliv som anförts för atl inrätta två samarbelsorgan Omett nordiskt samarbetsorgan för rusmedelsförskning för rusmedelsforskning,dels få ell svar pä frågan om herr socialminislern ändå inte skulle viljamedverka lill en samordning inom elt enda organ. Beträffandemotiveringen för all ha två parallellt arbetande organ, ett föralkoholforskning och ett för drogforskning, ger socialministerns svar ingenklarhet. Flera lunga remissinslanser har påpekat alt dessa två forskningsgrenarinte bör skiljas ät, kanske närmasl därför att del inte går all skilja dem ät.I min interpellation nämnde jag en hel rad remissinstanser som har avstyrktförslaget i den delen, och jag vill citera några avsnitt ur remissvaren. Medicinalstyrelseni skriver: "Trols all rusmedel och bruket därav i viss månvarierar, borde rusmedelsfrågan i princip behandlas som en helhet. Därför är ddbeklagligt all man inte nått resultat-i sirävandena all grunda elt gemensamtorgan för drog-och alkoholforskning." Socialstyrelseni uttalar: "Alkohol, natkotika och medicinal-problemaliken måstesåväl ur forskningspolilisk som vårdpolilisk synvinkel betraktas som enhelhet." Siatensråd för samhällsforskning här i understryker i sitt remissvar allberusningsproblemel blir elt alll större samhällsproblem och finner det därförvälmotiverat atl den gemensamma notoriska forskningsvolymen inom området ökas.Men forskningsrådet säger klart ul alt denna forskning bör koncentreras tillell enda samarbelsorgan. Jagskulle kunna referera fiera remissinslanser som redovisar samma uppfattning.Däremot har jag inte lyckats hitta några motiveringar för den ludelning som detframlagda förslaget innebär. Men jag föreställer mig atl det ändå någonstansunder förarbetet måsle ha redovisats sådana motiveringar. Därför hade jaghoppats alt slalsrådel här skulle lämna en redogörelse för del motivet. Skullenågra sådana moliv aldrig ha redovisats blir den fråga som jag ställt i mininterpellation ännu mer motiverad: Vill herr socialministern medverka lill allvi redan från början får lill stånd en samordning av den nordiska alkohol- ochnarkotikaforskningen inom ett enda samarbelsorgan? Jaglycker, herr lalman, atl denna fråga är alltför viktig för alt kvarståobesvarad. Den är viktig därför att den i och för sig välmotiverade satsningsom man nu ämnar göra pä narkolikaforskningen enligl del föreliggande förslagetkan leda lill alt alkoholforskningens resurser blir eftersatta. Ochalkoholproblemet är dock del ulan jämförelse slörsla medicinska och socialaproblemel i värt samhälle. Jagär övertygad om alt socialministern ändå har en uppfattning i denna fråga. Delvore värdefulll om den redovisades, i synnerhet som definitivt beslut ännu intefattats i nordiska ministerrådet. Herr socialminislern ASPLING: Med anledning av inlägg vill jag säga all planerna på ellnordiskt samarbetsorgan för drogforskning är betydligt äldre än denrekommendalion om en inlegrerad nordisk rusmedelsforsk- ning som antogs i och som ju också har åberopat i sin interpellation. Somjag redan nämnt behandlades arbetsgruppens förslag i nordiska ministerrådetsberedande organ, nordiska socialpolitiska kommittén. I kommittén fanns, liksomi den arbetsgrupp som hade presenterat förslaget, olika meningar i frågan omhuruvida atkoholforskningen och narkotikaforskningen borde samlas i det nyaorganet. I god nordisk anda förhandlade man sig fram lill en kompromiss somalla tänder alltså var införstådda med. Kompromissen innebär, som jag ocksåredan har framhållit, atl del nya organet för narkotikaforskning får enförsökskaraktär, alt alkoholforskningen förstärks och alt en speciellevalueringskommiilé nu förutsättningslöst skall undersöka möjligheterna integrerad nordisk rusmedelsforskning efter försöksperiodens utgång. Detförslag som förde fram i sin rekommendation kommersåledes atl myckel allsidigt prövas under den uiredning som kommer lillstånd. De nordiska socialministrarna hade tillfälle atl redogöra för planernapå det här områdei för Nordiska rådels socialpolitiska utskott i samband medrådels samling i Aalborg . Jagvill också, herr talman, allra sist nämna att den nordiska socialpolitiskakommittén bl. a. beslutat att utreda frågan om finansiering via ministerrådetsbudget av samnordisk alkoholforskning redan under den lid somevalueringskommittén arbetar med frågan om hur den framlida nordiskarusmedelsforskningen skall organiseras. Jag tycker nog att frågan härigenom har fått en positiv lösning. Mycketkanske kan tala för en samordning, och frågan därom har alltså inte förts ålsidan, ulan under den här försöksperioden kommer jusl det spörsmålet all bliföremål för prövning. Vi får alltså tillfälle all, mol bakgrund av deerfarenheter som vunnits, senare ta ställning till frågan om en eventuelldirekt integrering. HerrENLUND (fp): Del tillägg som statsrådet här gjorde till sin redogörelse överärendets handläggning tyder på atl man haft vissa svårigheter att komma framtill en lösning som alla parter kunde acceptera. Jag tycker atl inrättandet aven evalueringskommiilé måste anses vara ett tecken på att man varit tveksam omrimligheten i det framlagda förslaget. Först ordnade man det så att man får tvåparallellt arbetande samarbetsorgan på rusmedelsforskningens område. Däreftertillsätter man en evaluerings-kommilé med uppgift att studera arbetet i de tväorganen för att förutsättningslöst pröva möjlighelerna titt en sammanslagning. Vihar redan en , och frågan är om det inte hade varitrimligare att man hade gjort denna förutsättningslösa prövning innan maninrättade det nya organ för narkolikaforskning, som skall arbeta pä försökunder . För min del hyser jag ändå en viss oro över att del förslag somnu föreligger kommer att leda till att alkoholforskningen kan komma litetgrand i efterhand. 5Riksdagens protokoll 1974. Omett nordiskt samarbetsorgan för rusmedelsförskning Ang.religionskunskapsämnets ställning på mellanstadium undviker att tala om vilken uppfallning han har i sakfrågan: Voredel inte bättre med ett organ för de här uppgifterna? Jag tycker allstatsrådets uppfattning på den punkten ändå är ganska viktig, framför alll urföljande synpunkt: Kommer vi att få del som ordnas som en permanentanordning eller kan vi vänta oss atl i vart fall socialminislern i Sverigekommer all arbeta för all man efler försöksperioden skatt få en samordningtill stånd i ett organ? Det brukar höra till god tradition här i att man inte svararpä mer eller mindre hypotetiska frågor. Men jag vill gärna säga att jagsjälvfallet personligen kommer atl följa detta arbete med mycket stortintresse. Vi kommer att fä ett underiag för all pröva frågan om en eventuellintegrering . Del har, som jag öppet redovisat, förelegat delademeningar om detta, men vi har också i god nordisk anda på kompromissens vägkommit fram till del resullal som föreligger. HerrEnlund känner säkeriigen till att frågan om ett nordiskt samarbelsorgan fördrogforskning har en ganska läng historia. Jag upplever det som positivt att vikommit fram till della resultat. Därmed har vi ingalunda - lät mig försäkra det- fört frågan om en eventuell framlida samordning åt sidan. Tvärtom uppleverjag det så all den frågan väl har fallit framåt. Överläggningenvar härmed slutad. § 18 Ang.religionskunskapsämnets ställning på mellanstadium erhöll ordet för att besvara i (fp) framställda interpellation, nr 128, lill herrutbildningsministern, och anförde: i har frågal chefen för utbildningsdepartementetdels hur han ser på den utveckling i fråga om re-ligionskunskapsämnelsställning på mellanstadium som redovisats i en avskolöverstyrelsen gjord undersökning, dels om han med anledning härav avser altvidta några ålgärder i syfte att få undervisningen i detta ämne alt ligga ilinje med vad läroplanen anger. Enligl fastställd ärendefördelning ankommer detpå mig att besvara interpellationen. Somett led i arbetel med uppföljningen av läroplan för harskolöverstyrelsen - nämligen och -undersökt religionskunskapens ställning. Beträffandeundervisningen i religionskunskap på mellanstadiet visade den sistaundersökningen att ämnet i ökad ulslräckning funnii sin roll som ell bland fieraorienteringsämnen. Lärarna visade en klart ökad benägenhet att integrerareligionskunskap med övriga ämnen. Däremot fann en majoritet av lärarna - ca 60procent - del svårt alt levandegöra s. k. fundamentala livsfrågor ochsamlevnadsfrågor. Enligt lärarna berodde delta framför alll på bristandeämneskunskaper hos dem själva i ämnen som psykologi och religionskunskap menäven på brister i läromedlen. Dessa svårigheter berörde bl. a., som herrWeslberg påpekal, bibelundervisningen eftersom de bibliska texterna ju börlevandegöras främst genom en anknytning lill de frågor som nutidsmänniskanställer sig. Avundersökningen framgick vidare att av lärarna inte ansellsig kunna tilldela religionskunskapen den lid som enligl läroplanen skallavsättas frän ämnet. En av orsakerna till detta var enligt de intervjuadelärarna de svårigheter när det gäller metodiken i ämnet som jag berört i detföregående.