prot · FX0934 · 1974-12-31 00:00:00 — Tror på allvar attdet kan uppstå något verkligt problem med den rättsUga vårdnaden om barnen närogifta föräldrar separerar? Tror verkUgen att den som vUl ochhar behov av att bli ensam om den rättsliga vårdnaden kommer att i månadereller avstå från underhållsbidrag och från de sociala förmåner som haneUer hon skulle kunna åtnjuta som ensamstående, bara för att bibehålla en vissrättsordning, rättsordningen att den andra föräldern kvarstår som rättsligvårdnadshavare? Han eller hon har alla motiv i världen attsnabbt söka en ändring. Denna ringa invändning från ochutskottsmajoriteten spelar i praktiken ingen roll. Vårdnaden om barn utom äktenskap Jag har inte påstått att ni vill diskriminera de ogiftasammanlevande. Jag är inte s,irskilt intresserad av vad ni vill. Jag är meraintresserad av vad ni faktiskt gör. kan väl ändå inte förnekaatt det är en diskriminering att ha olika regler för gifta och ogifta när detgäller deras möjligheter att få rättslig anknytning till sina gemensamma barn.Den springande punkten, som undviker, är att man med dennuvarande ordningen avstår från att lämna det juridiska stödet tUl två ogiftaföräldrar som vUl hålla samman en gemenskap. Är det främmandeatt detta av familjesociologiska skäl kan vara skadUgt för gemenskapen somhelhet och för barnen? Jag anser att det är skadligt, och jag anser att det ären diskriminering. Därför bör den saken ändras. () kort genmäle: Det är helt klart att kanställa frågor och upprepa dem. Han ställer,dem konkret och rejält. Det är ingetfel med detta. Han undrar nu om jag' på allvar tror att det har någon betydelseatt parterna själva måste vidta åtgärder för att få förhållandena reglerade viden separation från ett samboende. Ja, jag tror att det kan medföra betydandeförlängningar i de ställningstaganden som är nödvändiga för . 'ätt regleravårdnadsförhållandena, och jag tror att det är tUl avgjord nackdel för barnet. påstår vidareatt han är ointresserad av vad jag tror eller av vad utskottet anser sig tro.Han är mer intresserad av det konkreta innehållet när det gällerdiskriminering. Jag upprepar mitt påstående att vi inte avser att diskriminerasammanboende utan äktenskap i det här sammanhanget. HerrROMANUS (fp); Vårdnadsfrågor skall lösas med utgångspunkt ibarnets bästa. Det är en princip som alla bekänner sig tUl, även om mannaturligtvis också vill ordna förhållandena så att hänsyn kan tas tiU andrafaktorer. Men barnets bästa skall stå i första rummet. Jag tror för min del att utskottsmajoriteten är i god tronär den säger att den nuvarande ordningen är tUl barnets bästa. Men tyvärr trorjag också att beskrivning av problemen är ganskarealistisk. I det växande antal familjer där föräldrarna inte är gifta, kan dennuvarande ordningen att bara den ena av föräldrarna är vårdnadshavare -förorsaka just sådana svårigheter som han gav exempel på. Därför ansluter jagmig tiU förslagen om en ändring, så att föräldrar skaU kunna få gemensamvårdnad även om de inte är gifta. Det är visserligen sant, om man nu vUl ta fasta på detpositiva, att utskottsmajoriteten säger i betänkandet "att detprincipiellt sett måste anses innebära en om relationerna mellan barnetoch dess föräldrar i samma faktiska familjesituation också rättsligt bliröverensstämmande, vare sig föräldrarna är gifta eller ej". Utskottsmajoriteten framhåller vidare "att utskottetsställningstagande inte innebär att förslaget om gemensam vårdnad för samboendeogifta föräldrar definitivt bör avvisas som en möjlig lösning av vårdnads- problemen".Det är bra att det förslaget inte a-wisas definitivt, men det förhåller siginte så som utskottets ordförande förmodade att de som motionerade förraåret nu på något sätt skulle vara till freds med den lösning som beslutetinnebar. Det framgår bl. a. av att det även då fanns en reservation, somsamlade över 100 röster här i kammaren. Den här frågan är tillräckligt utredd för att man skall kunnata det steg som föreslås i reservationen och motionen. Det förslaget lades framav familjelagssakkunniga, och det tillstyrktes av en rad viktigaremissinstanser som inte är kända för någon oroväckande radikalism i övrigt.Det vore psykologiskt riktigt om man kunde ta detta steg , när ett stortantal barn lever i den här familjesituationen, och det vore praktiskt betydelsefuUt. Men enligt min uppfattning bör man kunna gå längre än somföreslås i reservationen. Det bör också vara möjligt för föräldrar som inte ärsamboende att ha gemensam vårdnad, om de önskar det och är överens om det. Detrör sig säkert inte om något särskilt stort antal fall. Men jag tror att detändå är realistiskt att tänka sig både att föräldrar, som inte är gifta, på detsättet vUl markera att de är beredda att ta ett gemensamt ansvar för barnen,även om de inte bor Uiop, och att föräldrar i skilsmässofall fortfarande kanvilja ha samma relation tiU barnen på det rättsliga planet. Jag tror mte attdet skulle leda tUl några problem. Så fort den situationen uppstår, att någonav föräldrarna vUl vara ensam vårdnadshavare, kan denne begära att få bli det,såsom i har sagt. Då gör rätten en likadan bedömning medhänsyn till barnets bästa, som är garanterad då föräldrarna är gifta medvarandra och skiljer sig. Jag tror därför inte att den ordningen skulle skapasvårigheter. Däremot skulle man kunna undvika att tvinga fram en kampsituationmellan föräldrar som vill lösa problemet i godo men som med den nuvarande ordningenmåste ta ställning tUl vilken av de båda som skaU vara rättslig vårdnadshavare. Jag anser alltså att man borde kunna gå längre, meneftersom det inte föreligger något utarbetat lagförslag, yrkar jag bifaUtiU reservationen med utskottsledamot som förstanamn. Jag vill påpeka att det fanns en reservation iärendet med även en socialdemokratisk ledamot som undertecknare. Att det inteär fallet sammanhänger väl med att utskottet har fått en ändrad sammansättning.Det finns kanske de som tycker att man kan vänta, eftersom frågan avgjordesförra året och en utredning arbetar med den. Men jag vUl framhåUa att eftersomfrågan nu sannolikt kommer att gå till omröstning, är det angeläget för dem somvill ha en lösning efter de här Unjerna att röstsiffrorna för reservationeninte blir alltför låga. Därför skulle jag vilja vädja till dem som tillhörandra partier än och kommunisterna och som kännersympati för denna tanke att inte se ärendet som en partifråga utan rösta påreservationen, så att frågan får en skjuts framåt. Vårdnaden om barn utom äktenskap FruLUNDBLAD (s): tillhörde jag lagutskottet ochdeltog i en reservation mycket lik den som har fogats till lagutskottetsbetänkande Vårdnaden om barn utom äktenskap nr I i år.Då hade vi förhoppningen att den protest vi framförde skulle medföra att detunder det år som har gått skulle åtminstone företas vissa undersökningar avhur de samboende ej gifta föräldrarna uppfattar sin situation i förhållande tUlbarnen, eftersom det ju på det området tyvärr saknas en kartläggning. Det har inte företagits någon sådan kartläggning, menutskottet säger i sin skrivning i är, att om det skuUe framträdaett mer allmänt önskemål hos samboende ogifta föräldrar om att få gemensamvårdnad, torde den saken få tas upp till prövning på nytt. har man intefrågat de samboende om deras mening, men jag tycker att man bör lägga märketill att då behandlade frågan röstade en tredjedel avledamöterna för att saken borde omprövas och att utskottets uppfattning inteskulle stå oemotsagd. Det talas i dessa sammanhang mycket om barnets bästa.Häromdagen såg jag en film som handlade om barns relationer till föräldrarnaoch kanske ännu mera om föräldrarnas relationer till barnen. I filmen förekomdet en liten flicka som uttalade: Det borde inte bara finnas en föräldrarätt,utan det borde också finnas en föräldraplikt. Jag tyckte den fUckan hadeså rätt; det finns verkligen en plikt för föräldrar att ta väl vård om sinabarn. Men om föräldrarna tar sin föräldraplikt på allvar, tycker jag att deockså bör ha en föräldrarätt. Utskottet säger i sitt betänkande att så längeförhållandet mellan föräldrarna är gott skaU man inte bry sig om det formella. Jag vUl protestera mot att man med sanktioner i form avrättsförluster för den ena eller andra av föräldrarna vUl försöka påverkaföräldrar att ingå äktenskap för att öka äktenskapsfrekvensen och för att pånågot sätt upprätthålla äktenskapets renommé. Jag tror inte att manupprätthåller äktenskapets renommé med sådana formella juridiska knep. Utskottet påstår också att samlevnad utom äktenskap måsteses som en mindre stabU familjebildning än samlevnad i äktenskap. Det vet viytterst litet om, och därför är det farligt att uttala något sådant. Däremotvet vi att en hel del av äktenskapen upplöses innan de blir . Vi är en del socialdemokrater som fortfarande anser attfamUjerätts-kommitténs majoritet handlade riktigt när den föreslog en rätt tillgemensam vårdnad om barn utom äktenskapet för samboende föräldrar efter vissanmälan från föräldrarnas sida. Därför vUl jag yrka bifall till den reservationsom är fogad tiU lagutskottets betänkande nr 1. I detta anförande instämde , och ,herrar , och i , och ,herrar i , och , i Kumla ochfru , i samt , ochfröken (samtliga s). FrökenMATTSON (s): I samband med den nya lagen om familjerättmotionerade jag tillsammans med nuvarande statsråden ochBertil vid fjolårets riksdag om rätt till gemensam vårdnad av barnför föräldrar som inte är gifta med varandra. också meden Uknande motion vid det tillfäUet. Det var inte min avsikt att gå upp i denna debatt, men jaghar direkt eller indirekt - blivit uppmanad av , som har dragitslutsatsen att vi som dä motionerade och som sitter med ifamUjelagssak-kunnigas fortsatta behandling av den kommande definitivafamiljerätten är belåtna med utgången av förra årets rUcsdagsbeslut. Jagtyckeratt det är på sin plats att jag mycket klart säger ifrån att jag är ickebelåten. Det finns en åsikt i lagutskottets betänkande nr 1 som jagdelar, nämligen den att det stäUningstagande som majoriteten gör icke får ansesvara definitivt. Utvecklingen kan medföra, säger utskottet, att stäUningstagandetfår bli ett annat. Det är också den enda åsikt i majoritetens skrivning somöverensstämmer med min uppfattning. Vi har andra vägar än att motionera för att slutgiltigt fådenna fråga löst; det kan tillsättas mindre utredningar, familjelagssakkunnigaarbetar vidare etc. Jag hade hoppats att på den vägen få fråganlöst. är vi emeUertid i den situationen att det finns en motion och enreservation tiU lagutskottets betänkande som går i precis samma riktning somreservationen vid fjolårets riksdagsbehandling och som för övrigt heltöverensstämmer med majoritetens uppfattning i det kommittébetänkande som ladesfram från familjelagssakkunniga. Jag har mer och mer blivit övertygad om att dettaegentligen är en strid om påvens skägg. Jag tycker att man helt kort och klartkan uttrycka det så att när föräldrar är överens är det inget problem närföräldrar inte är överens uppstår problemen. Det gäller vare sig föräldrarna ärgifta med varandra eller inte. Uttalandet på s. 7 i betänkandet "att det principieUtsett måste anses innebära en om relationerna mellan barnet och dessföräldrar i samma faktiska familjesituation också rättsligt bliröverensstämmande, vare sig föräldrarna är gifta eller ej" uttrycker en avgrundprinciperna för vårt arbete på en ny famUjerätt; barnen skall varajämställda oavsett den rättsliga relationen mellan föräldrarna. Därför ärsituationen inte så svår att komma tiU rätta med, vare sig föräldrarnaseparerar eller inte. Skulle föräldrarna vara oense eller skuOe den föräldersom övertagit den faktiska vårdnaden finna fortsatt samvårdnad opraktisk, kanman utgå från att ansökan om ändring kommer att inlämnas. Jag tror därför att utskottsmajoriteten aUtför mycketkrånglat tiU det hela när det gäller både de juridiska och de praktiskaaspekterna. Jag har för min del icke ändrat åsikt jag är inte belåten, herrSvanström. I föreliggande situation ber även jag att få yrka bifaU tiU denreservation som är fogad tUl lagutskottets betänkande nr 1. Vårdnaden om barn utom äktenskap HerrHAMMARBERG (s): Först några ord tiU somvUl göra gällande att utskottsmajoriteten diskriminerar den samlevnad som intehar äktenskapets form. I det faUet ber jag bara att få hänvisa till vadutskottet skriver: "Såsom utskottet i olika sammanhang framhållit, måsteman dock räkna med att det även i fortsättningen kommer att finnas män ochkvinnor som inte vUl ge sin samlevnad äktenskapets form." Jag tror att den som noga vUl läsa utskottets betänkande skall inse att även 2 protokoll 1974. Vårdnaden om barn utom äktenskap utskottsmajoritetenhar en vilja att acceptera en annan samlevnadsform. Det finns också en vUja hosutskottsmajoriteten att acceptera den gemensamma vårdnadens princip. Vad vi kanske hesiterat inför är de praktiska konsekvensersom uppstår när samlevnaden bryts. Jag tror man vågar påstå att ävenmajoriteten inom famUjelagssakkunniga, som förordade en gemensam vårdnad avbarnen också när äktenskap föreligger, hyste en viss tveksamhet. Utredningenskriver nämUgen i sitt betänkande att vårdnadsfrågan väl i de flesta fallkommer att kunna lösas vid en separation. Vi kanske har dragit litet längregående konsekvenser av vad utredningsmajoriteten tydUgen var inne pä, nämligenatt vårdnadsfrågan inte vid alla tillfällen kommer att kunna lösastUlfredsstäUande vid en separation mellan två personer som sammanlevt utan attvara gifta. Vi har lagt större vikt vid de praktiska konsekvenserna än vadfamUjelagssakkunniga och reservanterna gjort. Sedan vill jag säga att jag inte tror att de som förraåret röstade för reservationen och de som då hade motionerat har ändratuppfattning och att de skulle vara nöjda med de förhåUanden som råder. De harnog sett saken ungefär som utskottsmajoriteten; vi har inte velat motionera iår, eftersom vi förutsätter att denna fråga kommer att få en bättre och merpraktisk lösning i famUjelagssakkunnigas nästa betänkande. () kort genmäle: Jag skulle bara vilja fästa uppmärksamhetenpå en enda sak. Av det som sade kan man få intrycket att härstår å ena sidan utskottsmajoriteten, som diskuterar de praktiska konsekvenserna,och å andra sidan reservanterna, som ser frågan mera ideologiskt och - kanskeunderförstått litet verklighetsfrämmande. Så är det inte. Oavsett vUken vägman väljer, blir det praktiska konsekvenser. Jag kan bara hänvisa tiU vad i Malmöframhöll i sitt första inlägg. Han skildrade just den praktiska situationen ien famUj, där den ena av föräldrarna är ensam vårdnadshavare, när barnet skallha med sig ett intyg tUl skolan. Om den förälder som får skriva under är sjuk ellerbortrest, kan inte den andra föräldern utöva ett fullvärdigt föräldraskap irelation till omgivningen, framför allt inte till skola, daghem och lUcnande.Just sådana praktiska konsekvenser, vUka också får psykologiska verkningar,gör det angeläget att få denna ändring till stånd snabbt. Hert (); Efter lugna och sansadeanförande kanske man kan hoppas att den till synes något demonstrativastämningen bland en del av socialdemokraterna har lagt sig. åstadkom en mängd instämmanden, alla från socialdemokratiskt håU. Vad som har hänt är ju faktiskt - om jag skall tvingas attberöra den saken att vi från den socialdemokratiska regeringenfick en proposition som antogs av . De många som den gången röstadeför reservationen säger sig nu inte ha ändrat uppfattning. detta, vardet ett missförstånd. Eftersom inga motioner väcktes, trodde jag att man hadeanpassat sig. förklaring förefaller rimligare, nämligen har anslutit sig tUl utskottets tanke att alltför gått sedan detförra beslutet fattades. Beträffande fröken är det möjligt att jagmissförstod även henne, men jag har också noterat att hon säger sig hamöjlighet att på andra vägar än motionsledes komma fram till ett yrkande. Jagär övertygad om att lagutskottet och riksdag får tillfäUe att prövaförslag som kan framföras den vägen. Vi menar att det nu har gått för kort tidsedan beslutet fattades. Om förslag framkommer via en eller annan utredning,tror jag att de efter ytterligare granskningar och överväganden i den ordningsom brukar ske kan bU föremål för prövning. Jag vUl understryka att utskottet, som här sagtsav bl. a. , inte har definitivt motsatt sig denna ändring. Om vihåller detta i minnet, tror jag att vi med största tiUförsUct kan gå till denkommande voteringen och där rösta på lagutskottets förslag. Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av herrar och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; § 9 Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet Föredrogs lagutskottets betänkandenr 2 i anledning av motion om åtgärder för att undanröja ekonomiskdiskriminering av äktenskapet. I detta betänkande behandladesmotionen 1974:388 av m. fl. (m) vari yrkats att skullehos Kungl. Maj:t anhålla att en utredningen tillsattes med uppgift att se överlagar och förordningar i syfte Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet attundanröja förekommande ekonomisk diskriminering av äktenskapet i jämförelse medandra samlevnadsformer. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1974:388. Reservation hade avgivits av herrWinberg (m) och () som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:388 hos Kungl.Maj:t begärde att en utredning tUlsattes med uppgift att se över lagar ochförordningar i syfte att undanröja ekonomisk diskriminering av äktenskapet ijämförelse med andra samlevnadsformer. TiU förevarande utskottsbetänkande har fruLindquist och jag fogat en reservation, som jag skaU beröra något. BakgrundentiU den är en partimotion från moderata samlingspartiet där det begärs enutredning med uppgift att se över lagar och förordningar i syfte att undanröjaförekommande ekonomisk diskriminering av äktenskapet i jämförelse med andrasamlevnadsformer. Utskottsmajoriteten har inte velat gå med på det härkravet. Både majoriteten och minoriteten hänvisar i det betänkande som vi nubehandlar tiU vad som anfördes vid behandlingen av propositionen om ändring iäktenskapslagstiftningen . Frågan diskuterades ganska utförligt ikammaren vid det tillfället, och den hade också diskuterats med anledning av eninterpellation av 1972. Jag kan därför, herr talman,fatta mig ganska kort . Grundfrågan för ställningstagandet till det krav somhar rests i motionen och i reservationen är om man anser att det förekommerekonomisk diskriminering av äktenskapet i jämförelse med andrasamlevnadsformer. Gör man inte det, behövs det ingen utredning. vet vi ialla fall att giftermålsfrekvensen har sjunkit mycket kraftigt.I lagutskottets betänkande nr 20 fanns det några uppgifter om detta.1966 ingicks det i vårt land 61 000 äktenskap. Det antalet hade 1971 sjunkittiU 39 900 och 1972 riU 38 500. Per tusen invånare var det mellan 1966 och 1971en minskning av antalet giftermål från 7,8 tUl 4,9. Någon motsvarighettill den minskningen kunde vi inte konstatera i de övriganordiska länderna. Det måste finnas någon speciell orsak till att minskningensker hos oss och tiU att den har blivit så stor. I förra årets proposition om äktenskapslagstiftningenuttalade föredragande statsrådet att det borde vara möjligt att bevaraäktenskapet som den normala och naturliga formen för famUjebildning för dethelt övervägande flertalet människor. har strakit underdetta. AU erfarenhet visar att familjebildning inom äktenskapetsram är den mest stabila samlevnadsformen och den är, som och jagframhöll i reservationen tUl förra årets betänkande, grundad på ett regelsystemsom byggts för att skapa trygghet åt parterna. När nu antalet mgångna äktenskap minskar och vi samtidigtviU bygga på äktenskapet som normal samlevnadsform, bör man vidta åtgärdergentemot vad som orsakar nedgången, och det är - tUl inte ringa del, menar vi -utformningen av skatte- och sociallagstiftningen. De studiesociala stödsystemenär utformade så att de ger sämre möjligheter för personer gifta med varandra.De föreskriver behovsprövning av utgående belopp mot både egen och makesinkomst och förmögenhet. Det måste vara fel att reducering av studiesocialtstöd skall ske på gmnd av makes inkomst och förmögenhet. Vi har iskattelagstiftningen den s. k. faktiska sambeskattningen som i hög gradmissgynnar gifta som arbetar i eget företag, jordbrukare, handlande och andra.Förmögenhet och s. k. B-inkomst beskattas olika beroende på civUstånd. Giftapensionärer får lägre folkpension. Fler exempel skulle kunna nämnas. säger också utskottsmajoriteten att social- och skattelagstiftningenär sä utformad att i vissa situationer äktenskapet får stå tiUbaka för annansamlevnadsform, och med det måste väl förstås att gifta personers ekonomiskastäUning försämras i förhållande till om de inte hade varit gifta.Utskottsmajoriteten säger att man på både social- ochskattelagstiftningens område bör eftersträva bestämmelser som har sådant mnehåUatt de inte påverkar kontrahenternas val av samlevnadsform. Borde då inte konsekvensen av det resonemanget vara attåtgärder vidtas för att undanröja de ekonomiska nackdelar äktenskapet här kaninnebära? Jo, herr talman, det menar i varje fall fm och jag, och vimenar i Ukhet med motionärerna att här behövs en kartläggning av nackdelarnaför att vi sedermera skall kunna undanröja detta. Med det,herr talman, ber jag att få yrka bifaU till reservationen. Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet I detta anförande instämde herrar och , fruLindquist, herrar , och i Agnas samt (samtliga m). HertOLSSON i (c): När behandlade propositionenmed förslag till ändring i behandlades även motioner rörandefrågan om eventuellt förekommande diskriminering av äktenskapet i skatte- ochsociaUagstiftningen. Liksom en del andra frågor rörandeäktenskapslagstiftningen som var föremål för beslut återkommer även i årmotionsyrkandet om att en särskUd utredning skall tillsättas med uppgift att seöver lagar och förordningar i syfte att undanröja förekommande ekonomiskdiskriminering av äktenskapet i jämförelse med andra samlevnadsformer.Utskottets ställningstagande i denna fråga bygger helt på fjolårets, somliksom årets betänkande stöddes av samtliga ledamöter i utskottet med undantagav de moderata. Huruvida äktenskapet som samlevnadsform är diskriminerat iskatte-och socialförsäkringslagstiftningen har diskuterats vid olika tiUfällen,och uppenbart torde vara att det i vissa situationer är ekonomiskt fördelaktigtatt vara gift, i andra fall att enbart vara samboende. Jag skall här inte ta fram exempel på bestämmelser som ärgynnsamma eller ogynnsamma i de oUka fallen utan viU enbart hänvisa tiU enfråga, Åtgärder för att undanröja ekonomisk diskriminering aväktenskapet där de treicke-socialistiska partierna arbetat för att få till stånd enändring, nämligen när det gäUer den faktiska sambeskattningen för makar somarbetar i gemensamt företag. Även föregående talare har berört denna fråga. I partimotion i anledning av propositionentog vi bl. a. upp de frågor vi nu behandlar och framhöll, att det äroacceptabelt att skattesystemet och olika slag av ekonomiskt samhällsstöd fårha en sådan utformning att makar i äktenskap kan vara sämre stäUda än samboendeogifta. Men vi framhöll i motionen också att vi inte heller vUIe förorda attäktenskapet prioriteras i dessa sammanhang. Det fastslogs i motionen attskatte- och sociallagstiftningen bör vara neutral.