prot · FX0983 · 1974-12-31 00:00:00 — De är lämpligtförankrade för regionala uppgifter, och i ansvaret med det enskildamedlemskapet finns en garanti för att de orimliga anspråk som ofta ställs påhelstatliga organ inte förkväver verksamheten. För den regionala verksamheten för utbildning föreslås ipropositionen att en utbildningskonsulent efter hand anställs vid varjeföretagareförening. Till detta har utskottet uttalat sin anslutning. Det ärvUctigt att den studiekonsulenten blir rätt man, att han talar företagarnaseget språk, dvs. ett för vanligt folk begripligt språk och inte omgärdar sigmed något glashus av barfotaekonomiskt krumbuktspråk. Med en fiUalverksamhet av SIFU-enheten inom industriverketfinns en uppenbar risk för en regional dubbelorganisation tillföretagareföreningarna, vUket givetvis vore högst olyckligt. Utskottet hardärför inte biträtt förslagen i olika motioner om fiUaler, utan utgår ifrån attindustriverket och Kungl. Maj:t hanterar redan befintlig fiUalverksamhet medden försiktighet som antyds i propositionen. Som jag sagt kommer den inordnade SIFU-enheten att fåändrade uppgifter. Jag har en gång arbetat som rationaliseringsingenjör, ochdärför skulle jag ha velat ha en kartläggning av uppgifterna som ett underlagför personaluppsättningen. I den här omorganisationen har emellertid måletockså varit att ingen av de mycket specialiserade tjänstemännen på SIFU skallbehöva känna otrygghet i sin anställning. En känslig fråga för mig är då om dethär bUr en ineffektiv överorganisation. Utbildningsuppgiften är emellertid, trotsden renodUng som jag antytt, mycket stor Härtill kommer också behovet avfortlöpände utbildning inte minst om småföretagarnas situation avtjänstemännen inom industriverket och företagareföreningarna. Utskottet har understrukit vad i propositionen angivits omindustriverkets övergripande uppgifter, och vid på grund av naturlig avgångeller omflyttning uppkommande vakanser bör utgår jag från personalbehovetfortlöpande prövas. Det angivna antalet tjänster är således inte att fatta somen helig siffra, om avgången vid förflyttning till eller eljest skullekomma att bli större än beräknad. Den nedbantning av personaluppsättningen som begärtsmotionsledes och i reservationen 2 har utskottsmajoriteten inte kunnat biträda. Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. eftersomden förutsätter en nedskärning av de utredningsuppgifter som genomriksdagsbeslutet j fjol just ålagts industriverket. Ytterligare utredningskravpå det här området kommer dessutom genom olika motioner och reservationer, inteminst , att underställas prövning. är junu mycket mer benägen att bifalla utredningskrav än den varit under tidigaremandatperiod. I anslutning till propositionen har förslag väckts om dengeografiska förläggningen av industriverket. har begärt att fåyttra sig härom till näringsutskottet. har inte ansett sigböra ompröva inrikesutskottets redovisade ställningstagande. Utöver inrikesutskottetsprövning av de lokaliseringspoUtiska aspekterna har dock näringsutskottet haftatt bedöma de ohka föreslagna orternas möjligheter att erbjuda en lämplig miljöför verket. Utskottet har tagit fasta på vad inrikesutskottets majoritet anförtom lokalisering till , men utan erinran däremot biträttpropositionens förslag om att de olika alternativen skall utredas ytterUgare.På av anförda grunder har således utskottet inte kunnatbiträda det i reservationen 1 gjorda yrkandet. Jag yrkar bifall till näringsutskottets hemställan. i (fp): I föreliggande utskottsbetänkande behandlasen rad viktiga åtgärder i fråga om utbildning, service från industriverket samtsådant som hänger samman med företagareföreningarnas arbete frågor som direktpåverkar mindre och medelstora företag. har redogjort för kursverksamheten, som är avmycket stor betydelse för SIFU om jag nu i första hand skall hålla mig tiUdet. Som gammal hantverkare har jag en viss klockarkärlek till det gamla namnet jag har tidigare talat i detta hus om det gamla hantverksinstitutet iStockholm, dit man fick åka från landsorten och genomgå vissakompletteringskurser men genom den omorganisation som vidtogs och genom attnamnet ändrades tiU SIFU blev dess inriktning litet annorlunda . kommer emellertid, vilket väl inte har berörtsfrån denna talarstol annat än möjligen av , kursverksamheten mer änförut att transfereras ned till det regionala och lokala planet. Denkursverksamhet som har bedrivits centralt har ju medfört höga kurskostnader,som har påtalats i olika sammanhang. Därför tror vi att den utveckling som nuskett kommer att medföra betydhgt lägre kurskostnader för de flesta avföretagareföreningarna tack vare förekomsten av utbildningskonsulenter samttack vare de kurspaket som kommer att iordningställas i och med hjälp avde regionala kanslier som SIFU kommer att få. Kurspaketen skall utgöra underlagför denna kursverksamhet, vUken vi hoppas också skall inordnas i den kommunalavuxenutbUdningen. Jag har redan tidigare hävdat att man i största möjligaomfattning bör eftersträva att utnyttja den kommunala kursverksamheten ipåbyggnadskurser. Debatten om industriverket och dess lokalisering är väldet som i första hand har väckt intresse, men när det gäller SIFU:s verksamhetanser jag det personligen vara av mera underordnad betydelse var verket Däremot menar jag - därav mitt ställningstagande att det är av storbetydelse att industriverket ligger här i . Här är det lättare att tade direkta kontakter som behövs, eftersom dels STU, patentverket ochFöretagareföreningarnas förbund, dels alla branschorganisationer är förlagda iStockholm, Då det kommer att vara ett fortlöpande intimt samarbete ochkontaktsökande mellan industriverket och branschorganisationerna samt denäringspolitiska organisationerna är det viktigt att verket placeras iStockholmsregionen. I utskottets betänkande har behandlats en rad uppgifterför företagareföreningarna. I och med utbyggnaden av den regionala servicenhar vi kommit ytterligare ett steg på vägen när det gäller att ge resurser tillde mindre företagen i takt med efterfrågan, vUket vi ansett vara väsentligt. Jag vUlmed detta, herr talman, yrka bifall tiU utskottets hemställan. I går hade vi en lång regionalpoUtisk;debatt, i vilken deltog ett stort antal ta]are som beskrev de specieUaproblemen i oUka landsändar. Vi var väl alla i stort sett överens oin att detkrävs regionalpolitiska insatser för att åstadkomma en mer differentieradarbetsmarknad och få en bättre balanserad utveckUng tiU stånd i ett stort antalregioner. har vi att behandla ett ärende som enUgt minuppfattning i hög grad också är att betrakta som ett regionalpolitiskt ärende,eftersom det gäller lokaliseringen av ett statligt verk. Vi har förut i tvåomgångar fattat beslut om utlokalisering av statlig verksamhet, och en storriksdagsmajoritet har stått bakom dessa beslut. Vi har varit medvetna om att beslutenskulle få en avgörande regionalpoUtisk betydelse för de orter och regioner somär mottagare av verken. När det senaste lokaliseringsbeslutet fattades stod detganska klart att någon ny utflyttningsetapp inte skulle komma till stånd, dvs.inte i den omfattning som besluten och 1973 innebar Däremot betraktadesdet som självklart att man vid tillkomsten av nya verk skulle lokalisera dessautanför . Den uppfattningen delades tydligen också avnäringsutskottet, som vid beslutet om inrättande av ett industriverk inte togstäUning tiU lokaliseringsfrågan men som dock menade att det inte varsjälvklart att verket skulle ligga i . Lokaliseringsfrågan har sedermera utretts avstatskontoret, som har förordat , och i propositionen föreslås att industriver ket skall lokaliseras till . I propositionen anförs att verket vid omlokalisering till ort utanför skulle få svårt att fullgöra sina uppgifter. Vidare bedöms de regionalpoUtiska effekterna av en omlokalisering som begränsade. Jag skall återkomma tUl detta. har yttrat sig i frågan och majoritetenbiträder propositionens förslag. Man gör det dock inte utan en visssjälvövervinnel-se. a. påpekas att ärendet från regionalpoUtisk synpunktinte i alla hänseenden har fått den grundliga beredning som hade varitönskvärd. Vidare hänvisar man till sina tidigare ställningstaganden och anserpå grundval av dessa att det vid inrättande av nya verk allyarligt bör prövas Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. attförlägga verksamheten utanför . Center- ochfolkpartiledamöterna går något längre och förordar att ävenlokaliserings-alternativ utanför övervägs i det fortsattautredningsarbetet. Själv har jag i en avvikande mening till inrikesutskottetsyttrande föreslagit att industriverket skall lokaliseras tiU . Det kan alltså konstateras att meningarna inominrikesutskottet, dvs. det utskott som framför allt har att bevaka deregionalpolitiska frågorna, på intet sätt är entydiga. Det döUer sig en viss reservationmot att verket skall förläggas tiU i både majoritetens ochminoritetens skrivningar. går dock på propositionens förslag,och i detta utskott är det endast ledamöter som anser att ävenandra orter bör övervägas i det fortsatta utredningsarbetet. Redan under den allmärma motionstiden väcktes tre motioneri vUka föreslogs att industriverket skulle lokaliseras tiU . Det varganska självklart att riksdagsmännen från och angränsandeområden skuUe agera i denna fråga, eftersom statskontoret i sin utredning sågott som uteslutande har prövat två lokaUseringsalternativ, nämUgenStockholmsområdet och . a. har man konstaterat att tordetillhöra den grupp av från tidigare riksdagsbeslut aktuella orter som är istörst behov av regionalpoUtiska insatser av ifrågavarande slag. Man anserockså att industriverket tillsammans med SIFU skulle kunna utgöra ettmdustripolitiskt förvaltningsblock i och anser att detta talar för enlokaUsering till . Att man stannar för motiveras framförallt av kommunikations- och kontaktskäl. Det måste tillåtas mig att konstatera att det inte ärsärskilt hållbara skäl som statskontoret har som grund för en lokalisering tillStockholmsområdet. Tvärtom är de argument som har åberopats av i stort settsamma slag som traditionellt har anförts av dem som förut motsatt sigutlokalisering av statlig verksamhet från argument som vi har fåttlyssna pä i så många timmar i inrikesutskottet. Jag kan därför inte finna attindustriverket skulle få svårigheter som inte skulle kunna upp vid enomlokalisering utanför . En av grundsatserna i omlokaliseringssammanhang har ocksåvarit att samla myndigheterna i lämpliga block. har tidigare beslutatatt lokalisera SIFU och statens provningsanstalt till . Industriverketkommer att ha ett samordningsansvar för den statliga företagsservicen. Dettainnebär att verket kommer att etablera en kontaktverksamhet med såväl företagsom företagareföreningar direkt, en verksamhet som måste samordnas med SIFU.Detta kommer att kräva mycket väl utbyggda kontakter mellan industriverket ochSIFU. Lokaliserar man verket till kan man få ettindustripolitiskt block, och man kan t. o. m. ordna det så rationeUt attindustriverkets lokaler kan förläggas på en tomt i anslutning till det områdedär provningsanstaltens och kommer att uppföras. Detta områdeligger vid utfarten till och den blivande storflygplatsen och intiUvad vi hoppas skall bli motorväg. Från västsvensk synpunkt måste det betraktas som en klarfördel om det tillskapas ett sådant industripolitiskt block i . Jag tyckerdärför att det borde vara angeläget för västsvenska riksdagsmän att stödja detyrkande som jag kommer att ställa. Att vi är så angelägna om att få industriverket tiU Boråsbygger dock i huvudsak på regionalpoUtisk gmnd. Det är väl känt och jag skaUdärför inte trötta med alltför många detaljer att Boråsregionen har ettsynnerUgen ensidigt näringsliv och att vi har haft en allmän nedgång när detgäUer antalet arbetstillfällen. Detta har också givit utslag i en kraftigbefolkningsminskning i kommun , och detta är enutveckling som tycks fortsätta. har fått en hel del hjälp frånstatsmakternas sida genom lokaliseringsinsatser och industrietableringar detvUl jag gärna understryka. Men har vi en fortsatt nedgång framför aUtinom de större TEKO-företagen, beroende bl. a. på att och blivitlokaliseringsobjekt främst tiU . Vi har inte på något sätt på lokalthåll försökt stoppa detta, och vi har inte heller kritiserat vad som skett. Jag viU gärna understryka att jag finner det angeläget attdet sker lokaliseringar till . Men självfallet är det bekymmersamt närantalet arbetsplatser fortsätter att minska. Jag vill bara påpeka att antaletarbetstillfällen vid sjunkit med ca 700 . När vinyss med glädje kunde konstatera att skulle etablera i , så fick vinågra dagar senare budet att vi förlorar över 300 arbetsplatser, bl. a. genomEisers omflyttning av viss tiUverkning till . Jag måste också konstateraatt är ett av de primära centra som fått minst med av de statligautlokaliseringarna och 1973. Med detta har jag försökt visa att en regionalpoUtisksatsning i är särskilt angelägen. Det har hävdats, bl. a. ipropositionen, att en omlokaUsering av industriverket skulle få endastbegränsade regionalpoUtiska effekter. Jag viU inte göra en sådan bedömning.Verket har en personalstyrka på ca 130 personer. Det har emeUertidförutsatts att verket successivt skall tiUföras ytterligare personalresurser.Redan för nästa budgetår kommer personalstyrkan att överstiga 150 personer. Meden sådan expansionstakt är verket enUgt min mening ett intressantlokaliseringsobjekt. I skulle vi vara utomordentligt nöjda om vifick detta objekt. Med detta, herr talman, viU jag yrka bifall tillmotionerna 542, 865 och 1508. Om detta yrkande inte bifalles, är jag beredd attstödja reservationen 1 av i Glömminge m. fl. Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. Idetta anförande instämde i (fp). HerrPERSSON i Heden (c): "RegionalpoUtiken måste inriktas på attskapa grundläggande förutsättningar för näringsUvets utveckUng ochmänniskornas bosättning i landets ohka delar. Det betyder att en aktivlokaliseringspoU-tik där nya arbetstillfällen skapas i sysselsättningssvagaområden och i områden med en ensidig industriinriktning sker." Motionen 85 angående lokalisering tiU avindustriverket, som jag och några medmotionärer framlagt inleds med dessaord. Denna motion har samma yrkande som motionen 542 av m. fl.och motionen 1508 av i m. fk Som ettled i den under förda lokaliseringspoUtiken har Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. riksdagenbeslutat om utflyttning av vissa redan etablerade statliga verk tillsysselsättningssvaga områden här i landet, en utflyttning som betyder mycketför utvecklingen i dessa områden. Dessa åtgärder har bUvit klandrade från visst håU. Dethörde vi bl. a. i dagens frågestund. Det har sagts att man i stäUet skullepassa på att i samband med skapandet av ny statUg verksamhet lokaUsera dennatill de sysselsättningssvaga områdena. Det sistnämnda kan jag helt håUa med om.Nu finns ett utsökt tillfälle att medverka till en sådan politik. Jaghemställer därför tiU dem som har den uppfattningen att det inte är lämpligtatt flytta ut redan etablerade industrier att stödja de motionsförslag som härföreligger. I samband med att integreras med statens industriverk och SIFU:s nuvarande verksamhetytterUgare reorganiseras, torde tillfället vara lämpligt att efter omorganisationenförlägga hela industriverket till en lokaliseringsort, som verkligen har behovav sysselsättningsförstärkning, framför allt tiU ett område inom landet varsindustriverksamhet är av ganska ensidig karaktär. Ett sådant område utgör justBorås och Boråsregionen, där textilindustrin är den dominerande näringsgrenen.Som vi tidigare hörde av sker utflyttning av denna industri tiUandra områden i landet, och det är sålunda högst aktuellt med en förstärkning.Tidigare har en enhet av SIFU lokaliserats tiU . Det torde då vararationellt att förlägga hela industriverket till denna bygd, som är i verkUgtbehov av en sysselsättningsförstärkning. Jag skall här inte ge någon detaljbeskrivning avBoråsregionen. En sådan har tydligt och klart getts i motionen 865 och även imotionen 542. Jag vUl bara framhålla att undersysselsättning råder i Borås.Antalet sysselsättningsobjekt minskar som går beroende påindustrins ensidighet. Jag behöver inte heller nämna sett urkommunikationssynpunkt. Goda såväl tåg- som flygförbindelser finns med helalandet, inte minst med och . Den nya flygplatsenLandvetter-Här-ryda ligger nära . är sålunda en ort, som är mycketlämpad för en lokalisering av det företag som här omnämns. påstående om att det skulle varanödvändigt att förlägga industriverket tiU för att få nära anslutningtill olika nämnder och institutioner torde inte hålla. Förbindelserna med Boråsär tillräckligt goda. I är tilUka markdispositionen för såvälindustri-som bostadsbebyggelse väl tryggad. Jag skall alltså inte ge någon detaljbeskrivning av Boråsregionen.Jag vill bara så att säga rubrikmässigt nämna dessa synpunkter. Vad som sålunda är angeläget för Boråsregionen är att nyasysselsättningstiUfällen kommer tiU stånd för att regionen skall kunnautvecklas. Kommer inte nya sysselsättningstillfällen till stånd, så föreliggerrisk för fortsatt nedgång av invånarantalet och därmed försvårade möjlighetertill en god service i dessa bygder. Därför, herr talman, ber jag att i första hand få yrkabifall till motionerna 542, 865 och 1508 samt i andra hand bifaU tillreservationen 1 av i Glömminge m. fl. I detta anförande instämde fröken () samt herrarMagnusson i (m) och Nyhage (m). beslutade attinrätta ett industriverk. Var det skulle placeras sades det ingenting om ipropositionen, men med anledning av motioner angående lokaliseringen skrevnäringsutskottet att det inte borde tas för givet att industriverket skulleförläggas till . Dagen före, dvs. , hade ägnatsåt debatt kring andra etappen av utlokaliseringen av statliga verk. I dendebatten hade bland argumenten mot utlokalisering anförts flyttningskostnaderoch personalomställningssvårigheter. De svårigheterna kunde minskas om man istället för att flytta ut redan befintliga verk lät det nyinrättade ochsäkerligen expanderande industriverket hamna utanför . Blandargumenten för en utlokaUsering anfördes ökad sysselsättning i andra orter sombehöver nya arbetstillfällen. Detta kunde vinnas om det nya verket förlades pånågon ort, där sysselsättningen stagnerat eller är alltför ensidig. Vinstenkunde göras utan de tidigare nämnda nackdelar som en utlokalisering för medsig. följde, som vi minns, utskottets förslag ochbegärde en utredning angående industriverkets lokalisering. Regeringen uppdrogät statskontoret att verkställa utredningen. Vad då först angår statskontoretsallmänna inställning tiU den statliga verksamhetens lokalisering kunde man läsai Kungl. Maj:ts proposition 1971 att statskontoret tillstyrkte endecentraUsering av statliga myndigheter. Statskontoret bedömde vidaremöjligheterna som goda att efter den första etappen gå väsentligt längre i frågaom utflyttning av statlig verksamhet. Mot bakgrund av det yttrandet är det förvånande attstatskontoret nu föreslår att det nya industriverket förläggs tillStockholmsområdet. Först utlokaliserar man, och sedan läggs ny statligverksamhet i . Remissbehandlingen av statskontorets förslag ter sig enaning märklig. Sedan man valt att endast ge industriverket, SIFU, länsstyrelseni samt berörda personalorganisationer tillfälle att yttra sig,behövde man knappast invänta svaren för att vara säker på en enhälligremissopinion. Alla var eniga om att industriverket borde förläggas tillStorstockholm. i ansåg dock att verket skuUe kunnaförläggas till någon av randkommuner. Utlokaliseringens båda etapper hade regionalpoUtiskamotiveringar. Samma värderingar bör rimligtvis tillämpas när man inrättar nyastatliga verk. I går diskuterades regionalpolitik här i kammaren, och ärdet fråga om lokalisering av statlig verksamhet. Det är på sätt och vis enrepetition av vad som hände . Ena dagen lägger vipannan i djupa veck för att finna metoder att stärka sysselsättningen iutveckUngssvaga orter. Dagen därpå beslutar vi, om nu näringsutskottets förslagbifalles, att placera ytterligare verksamhet i rikets största tätortsområde.Nog har både samtid och eftervärld anledning att efterlysa konsekvensen iriksdagens beslut när det gäller lokaliseringen av statlig verksamhet. I det härärendet har det frän väckts en motion, nr Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. 5 protokoll 1974. Lokaliseringen av statens industriverk, m. m. 1723, medherr som första namn. Motionen har undertecknats av samtligariksdagsmän i med undantag av representanten för moderaterna.I motionen yrkas att skall tas med som ett alternativ i den utredningsom Kungl. Maj:t enligt propositionen ämnar göra. Vi är alltså, herr talman,inte så frimodiga att vi direkt yrkar på att industriverket skall förläggastill , men vi anser det ganska orimligt att utesluts vid denfortsatta utredningen. Vi anseross ha starka skäl för vår ståndpunkt: Man bör undvikaden inkonsekvens i vår lokaliseringspoUdk som en förläggning till Stockholmskulle innebära och som jag redan har nämnt. Det finns ingenanledning att som skett låta förbli det enda länet iSvealand och som inte tas med i diskussionen om den statUgaverksamhetens lokalisering. Västeråsrelativa närhet tiU underlättar kontakterna med övriga statligaförvaltningar. som ären betydande industristad i ett av våra mest industriaUserade län måste ansesväl lämpat att ta emot industriverket. Befolkningsutvecklingeni , som varit gynnsam, har varit vikande.Här viU jag hänvisa till vad i anförde i denregionalpoUtiska debatten . minskade befolkningen i med 1 459 personer och 1973 med 1 098. Ser vi på så finner vi attminskningen de här två åren var 119 respektive 165 personer. De sistnämndasiffrorna verkar i och för sig inte alarmerande i en kommun med 1 18 000invånare, men det blir betydligt allvarligare, om man tar med i bilden attminskningen inträffade trots att det i var nära I 000 fler människorsom föddes än som avled. Det måste alltså ha skett en avsevärd avtappning avmänniskor i arbetsför ålder. I sittremissutlåtande över om lokaliseringen av statlig verksamhetpekar i särskilt på den industridominans sområder inom länet och som leder till en påtagUg obalans i näringslivet. Detförhåller sig således inte på det sättet att och iövrigt skulle vara okänsligt för konjunktursvängningar och förskonat frånarbetslöshet under lågkonjunkturer. Där finns snarare ett starkt behov av ettstabilare och mera differentierat näringsliv. Av vad jag nu sagt framgår att jag till skillnad från herrAndersson i delar den uppfattning som mina partikamrater iinrikesutskottet redovisat. Jag yrkar, herr talman, bifall till reservationen 1 tillnäringsutskottets betänkande nr 35. HerrSUNDGREN (s): I anslutning till beslutet att inrättastatens industriverk frän hemställde , vilket tidigaretalare här har nämnt, om en skyndsam utredning beträffande lokaliseringen avindustriverket. Statskontoret gjorde denna utredning och kom framtill att med tanke på industriverkets kontaktbehov bör industriverket Statskontoret anser vidare att det finns skäl attöverväga en lokaUsering av industriverket utanför den centrala delen avStockholmsområdet. En sådan lokalisering skulle icke försvåra verketsmöjligheter att upprätthälla erforderliga kontakter med andra centrala organsom finns här i . Man kunde därmed också, menar statskontoret, vinnavissa regionalpoUtiska fördelar. Departementschefen ansluter sig tillstatskontorets bedömning och föreslår i den proposition vi nu behandlar, attKungl. Maj;t närmare får utreda var inom industriverket skallförläggas. I motionen 1723 anser jag och mina medmotionärer, attVästerås bör vara med som ett alternativ i den utredning Kungl. Detta med tanke på närheten till huvudstaden och de godakommunikationerna mellan och . En resa med tåg till centralaStockholm tar cirka , och kanske mindreän .