prot · FX0940 · 1974-12-31 00:00:00 — När det gäller t. ex. den i propositionen föreslagnasjälvrisken, som nämndes av utskottets fru ordförande, biträds propositionensförslag av utskottet, dock med jämkning av självriskbeloppet till 200 i ställetför föreslagna . Det innebär kort och gott en anpassning till det hosförsäkringsbolagen vanligen gällande beloppet. I vad gäller handläggningen av ersättningsärenden, somhittills legat i departementet, säger departementschefen att man bör övervägaatt flytta dessa från departementet. har framförts förslag om attprövningen skulle ske i domstol. Utskottet säger, att man bör eftersträva enhandläggning i domstolsliknande nämnd eller annat fristående organ. Som jag redan nämnt har departementschefen i propositionenanfört, att viss översyn av ersättningsreglerna skulle ske. I anslutning härtUlhar motionerats om att utredning borde göras, bl. a. om ersättningsgrundernaoch om ersättning för egendomsskada. Motionsyrkandena berör både stora ochsvårbedömda frågekomplex. Naturiigtvis kan man inte ta ställning på en gångtill så stora omläggningar och utvidgningar av det statliga ersättningsansvaretvid brottsskador. Utskottet har emellertid samsats om att hemställa om enutredning som - enligt vad som framhålls i betänkandet - "emellertid intebör bindas av detaljerade anvisningar". Utskottet har inte tagit ställningpå något sätt till de frågor som skall utredas. Det kan först ske sedan utredningengjorts och förslag blivit framlagt för . Under utskottets handläggning av detta ärendet har ocksåuppmärksamhet kommit att riktas mot det s. k. rymlingsanslaget - också omnämntav som administreras av . En kort redovisningav rymlingsanslagets användning finns med i utskottsbetänkandet, och därförbehöver jag inte här säga mer än att utskottet har funnit det angeläget att enutredning tar upp även rymlingsanslaget och formerna för dess hantering. Man kan naturiigtvis bedöma en situation, enfrågeställning eller ett problem på olika sätt, men att - som i några tidningargjorts - försöka finna mer eller mindre stora motsättningar i handläggning ochställnings- Ersättning för personskador på grund av brott Ersättning för personskador på grund av brott tagande idetta ärende är felaktigt. Utskottets betänkande utmynnar, som vi kan läsa, i attutskottet tUlstyrker Kungl. Maj:ts förslag i vad gäller medelsanvisningen ochhemställer om en utredning av vissa frågor. Det blir Kungl. Maj:t som tUlsätterutredningen, och innan detta har skett och förslag därefter framlagts för riksdagenblir det i stort sett som . Den mest påtagliga förändringen är väl införandetav självrisk, och därom är vi ju eniga. Jag vill sluta med att yrka bifall tillutskottets hemställan i detta avsnitt. () kort genmäle: Jag har i stort ingeting att invända mot herrLarfors' framställning, men pä en punkt känner jag behov av att reagera. HerrLarfors säger att utskottet inte har tagit stäUning på något sätt. Om manjämför med tidigare ställningstaganden av dåvarande utskottsmajoriteten är detändå en betydande förändring i den inställning som kommit till uttryck i dethär betänkandet. - jag citerar här betänkande nr 5från justitieutskottet sade den socialdemokratiska majoriteten att "möjlighetertill diskretionär prövning i de enskUda fallen" är nödvändiga "föratt ge de socialt önskvärda resultaten". Man tUlade att det självfalletinte var tänkbart att "utforma systemet så att ersättningskall utgå med belopp------ som motsvarar hela skadan". hellerfanns det skäl, ansåg man, att tillsätta en ny utredning angående systemetsutformning över huvud taget. Jag noterar att man nu säger att gottgörelsen "skallsåledes inte som enligt nuvarande reglering syfta till att främst tUlgodosesocialt ömmande ersättningsbehov", utan man skall utgå från denförutsättningen, att den skadeUdande skall försättas i samma situation som omskadan inte inträffat. Jag anser att man här har ändrat uppfattning, och jagtycker att det är glädjande. Sedan får vi självfallet se vilka konkreta förslagutredningen kommer med och ta ställning till dem, men direktiven förutredningen föreligger ju ganska tydliga i det betänkande som vi har avgivit. () kort genmäle: I mitt anförande nämnde jag att det intefanns stora meningsskiljaktigheter inom utskottet, vUket kanske har gjortsgällande utåt. Det är naturligtvis min uppfattning alltjämt. Kanske föreliggerden skillnaden emellan vad redovisar och vad jag redovisar atthon går tillbaka längre i tiden, medan jag har försökt hålla min redovisninginför kammaren till vad som har hänt under det här året och hur utgångsliigetvar då vi började med detta ärende . Att det kan finnas en viss tveksamhet om hur den härfrågan skall kunna hanteras belyses av de motioner som väckts iärendet. I folkpartimotionen säger man exempelvis så här; "Vid en sådanvidgning av ersättningssystemet uppkommer dock en del problem, vilket gör detnödvändigt att närmare utreda frågan innan beslut fattas." Jag tycker attbara en sådan skrivning i motionen talar för att man nu inte kan ta ställningtill de här sakerna. Man måste avvakta utredningen först. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Att frågorna inte är problemfria har framgåttav samtliga motioner som väckts . Det är därför som vi inte harkunnat ställa något konkret förslag om hur ersättningsfrågorna skaU lösas utanförordar en utredning för att just få dessa problem belysta. Det är aUtså ingetnytt för året. () kort genmäle: Det är just dessa problem som nämner som gör det så tveksamt för mig att nu ta någon klar ställning tUlfrågorna. Jag tycker att det är värt att göra en utredning, men att här taställning eller uttala sig alltför kategoriskt på förhand är svårt. Ersättning för personskador på grund av brott HerrPOLSTAM (c): Kammaren skall nu ta ställning till yrkandenai justitieutskottets betänkande nr 1. Det är, som har framhållits här, ettenhälligt betänkande, och det kommer väl också att bifallas. En sak har ändåblivit föremål för viss debatt, och det är punkten 2 om ersättning förpersonskador på grund av brott. Jag skall inte göra någon längre historieskrivning om denhär frågan, bara erinra om att detta eniga betänkande på visst sätt innebär etttillstyrkande av ett gammalt centerkrav, för att inte säga flera. Egendomligtnog har våra partimotioner 636 och 649 till årets riksdag inte remitterats tilljustitieutskottet, men de har ändå kommit att spela en roll vidutskottsbehandlingen. Våra krav har varit att brottsoffer skallhållas skadeslösa när det gäller både personskada och sakskada. När det gäUersakskadorna bygger vi vår uppfattning på den gamla regeln attäganderättsförhållanden inte skall kunna eller få förändras genom brottsliggärning. Personskadorna har ju kunnatersättas ur förslagsanslaget om I miljon kronor. Det har utvecklats en visspraxis, bl. a. med en social behovsprövning och en nedre gräns för ersättningur anslaget. Den gränsen har, som vi nu har hört, legat vid , och dettycker vi är för högt. har utskottet kunnat enas om en nedre gräns på 200kronor, som bör betraktas som självrisk. Här kommer en mängd frågeställningar, som redan harberörts av andra talare och som även framgår av betänkandet. Det gäller fråganom ersättning för person- och sakskador, frågan om ersättning för ideell skada,den drabbades ekonomiska situation, försäkringsförhållanden osv. Allt detta ärså pass komplicerat att vi har enats om att föreslå en utredning, som delsskall lägga fram detaljförslag om hur ett vidgat statligt ersättningsansvarskall eller bör vara utformat, dels skall arbeta så snabbt att ett förslag ommöjligt kan läggas fram riksdag. I utskottsbetänkandet anges vissa önskemål för den härutredningen, även om den inte skall bindas av detaljerade anvisningar. Kravetom utredning bygger dock på yrkanden om ett vidgat ersättningssystem,omfattande såväl person- som sakskador. Det måste vara huvudsyftet medutredningen, även om vi här nu har hört annat. Kravet om ersättning även försakskador bygger framför allt på det faktum att det är de socialt Ersättning för personskador på grund av brott sämstställda som saknar försäkringar inot sådana skador. Det får sedan bliutredning;ens uppgift att klara ut och föreslå ett system - helt säkert isamråd med bl. a. försäkringsbranschen - som blir så utformat att detfortfarande bUr angeläget att teckna sedvanliga försäkringar. Varför är vi nu så angelägna att få den här frågan löst?Jo, det har vi redovisat i partimotion, som gått till lagutskottet. Påkriminalpolitikens område har vi själva föreslagit förändringar - som vi tror- till det bättre. Vi har också anslutit oss till regeringsförslag som gått isamma riktning. Vi har krävt i enlighet med vårt kriminalpolitiska program enhumanisering av kriminalvården och biträtt andra sådana förslag. I samma andabehandlar vi ett förslag om ny behandlingslag för kriminalvården,men för att man hos en bred allmänhet skall få förståelse för en sådan politikmåste skadeståndsfrågan lösas på ett för alla parter acceptabelt sätt. Först gäUer det de drabbade. Hur skaU man få dem och enbred allmänhet att förstå de här frågorna, om de drabbats av ekonomiskaföriuster i samband med brott? Det är säkerligen inte lätt. Kan man däremotreglera skadan utan kännbara förluster blir helt säkert förståelsen för enhumanare och mänskligare behandling av brottslingen betydligt större. Den härsynpunkten är ytterligt viktig i det fortsatta arbetet, och jag tror attjustitieministern har samma uppfattning. Men det är bara en sida. Det finns ytterligare en. Det ärfrågan om skadeståndskravet mot den brottslige. Jag vill i detta sammanhanganknyta till partimotion, där vi säger att det är viktigt förrehabiliteringen att den dömde återgår till normala förhållanden ochordnat arbete. Viljan att göra detta minskar för den som 'tvingas leva under ett hårt ekonomiskt tryck, vilket kravet på betalning avskadestånd ofta leder till. Risken för återfall är då särskilt stor, och detmåste vara ett väsentligt samhällsintresse att sä inte sker. Det är således för att möjliggöra att den skadelidande fårersättning liksom för att inte i onödan försvåra rehabiliteringen av den sombegått brott som skadeståndsreglerna behöver förändras. Jag upprepar därför attutgångspunkten för ett nytt system på det här området måste vara att enskildperson som drabbas av person- eller sakskada i samband med brott skall hållasskadeslös. Ä andra sidan måste man undvika att genom kraftigaskadeståndsanspråk på den som begått ett brott försvåra rehabiliteringsarbetet. Den här frågan är verkligen svår att lösa på ett för allaparter tillfredsställande sätt. Det är därför som vi nu har kommit fram tillvår eniga hemställan om utredning, och jag ber, herr talman, att få yrka bifalltill utskottets förslag på denna punkt. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 13Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr I i anledning av propositionen 1974:1i vad avser anslag för /75 inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Lades till handlingarna, § 14 Föredrogs betänkande Nr 2 med anledning av motion om utvidgning av den svenska FN-delegationen Nr II med anledning av propositionen 1974:21 angående rörlig kredit till clearing för oljeprodukter Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. betänkande nr 6 i anledning av motioner angåendevissa ATP-frågor. Fröken (): Vid behandlingen avsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 6 i anledning av motioner angåendevissa ATP-frågor vill jag göra några kommentarer. Om beslutar i enlighet med utskottets förslagkommer flera centermotioner därmed att bli bifallna. Det gäller center- ochfolkpartimotionen 424, i vilken man anhåller om förslag rörande rätt förhemarbetande att tillgodoräkna sig pensionsår inom tilläggspensioneringen förbarnavårdande insatser i hemmet. Det gäller också motionen 671, där dethemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om prövning av möjligheternaatt befria äldre och handikappad arbetskraft från avgift tilltilläggspensioneringen. Likaså gäller det motionerna 991 och 993. Densistnämnda motionen tar upp den nuvarande disproportionen mellan avgift ochförmån för deltids- och korttidsanställda och även låginkomsttagarnas situationinom tilläggspensioneringen. Med anledning av dessa och några andra motionerhar utskottet hemställt att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär enallsidig och förutsättningslös översyn av de i motionerna aktualiseradefrågorna. Jag hälsar detta med tillfredsställelse. Ända har år i motioneraktualiserat de frågor som berörs i nämnda motioner. Socialdemokraterna haremellertid yrkat avslag på motionerna, som också har fallit i riksdagen.I år har regeringspartiet kapitulerat och gått med på centerkraven. Kanske ärdet en följd av det jämviktsläge vi nu har i . I anser vi attdetta är angelägna frågor. Vi tycker att föräldrar som vårdar småbarn i hemmetbör få tillgodoräkna sig pensionsår inom tilläggspensioneringen. Enligt vårmening fullgör de en värdefull samhällsinsats. Vi anser vidare att det är etträttvisekrav att de deltids- och korttidsanställdas ställning inomtilläggspensioneringen prövas och att man även ser över låginkomsttagarnasställning inom systemet. Vi har den uppfattningen att om man vUl främja denäldre och handikappade arbetskraftens trygghet till utkomst, bör man också seöver ATP-avgifterna för denna arbetskraft. Ett enigt utskott har i det betänkande vi nu behandlarskrivit följande; "Enligt utskottets mening kan det finnas anledning attmed utgångspunkt i de erfarenheter som vunnits av tilläggspensioneringenstillämpning i praktiken och mot bakgrund bl. a. av de bestämmelser som numeragäller inom andra delar av den allmänna försäkringen, pröva frågan omdeltids-och korttidsanställdas stäUning inom tilläggspensioneringen och i sambanddärmed även närmare undersöka frågan om pensionsrätt för vårdinsatser i hemmet.Frågan om den äldre arbetskraftens ATP-avgifter sammanhänger intimt medfinansieringssystemet inom socialförsäkringen och bör enligt utskottets meningdärför också prövas i förevarande sammanhang. Utskottet vUl särskUt understryka angelägenheten av att enöversyn av dessa frågor blir allsidig och förutsättningslös." Låt mig bara tillägga att jag hoppas att denöversynen kommer till stånd. Jag ber att få yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan i utskottets förevarande betänkande nr6. HerrFREDRIKSSON (s): Endast ett par ord, med hänsyn till att detär ett enhälligt betänkande vi behandlar och att fröken är till fredsmed betänkandet. Jag kan vara lika generös och säga att jag är till freds medatt vi har fått till stånd ett enhälligt betänkande när det gäller dessamotioner. Fröken vill med detta inkassera en framgång föralla flitiga centermotionärer och säger att socialdemokraternai utskottet nu har kapitulerat. Jag vill då säga att det för oss inte harinneburit någon särdeles stor självövervinnelse att gå med på "enförutsättningslös översyn", som fröken själv angivit att det ärfråga om - någonting annat har inte utskottet skrivit. Detta innebär inte attvi socialdemokrater är av den uppfattningen att frågorna skall lösas enligt deriktlinjer som har angivits i motionerna. Det är ingenting ovanligt att man seröver en lag när den har varit i kraft så länge som den här lagen har - . Då tycker vi att det kan vara dags att några kloka män - och kvinnor förall del också ser över ärendet och undersöker om de här motionerna har någotpåtagligt innehåll och om man kan göia någonting av dem. Det är därför vi har skrivit"en förutsättningslös översyn". Sedan får vi se vad som kan bliresultatet av denna översyn och om vi kan bli ense också om det. FrökenPEHRSSON (c) kort genmäle: Jag uttryckte min tillfredsställelse över attcentermotionerna blivit tillgodosedda. Jag var också till freds med attbetänkandet i det här ärendet är enhälligt. Jag vUl till barasäga att vi även har krävt en översyn och en utredning, men då harvi inte fått kravet tillgodosett. har det lyckats, och det är jag gladöver. HerrROMANUS (fp): Vi behandlar nu ett enhälligtutskottsbetänkande, och det finns därför inte så stor anledning att ta upp endebatt. Men eftersom fröken ändå har gjort det, skall jag också be attfå bidra till historieskrivningen, framför allt när det gäller frågan omfamiljepensioneringen och pensionsrätt för barnavårdande insatser. Första gången dessa frågor aktualiserades, i den form vinu diskuterar dem, var i en motion av och flera andrafolkpartister . De drog där upp riktlinjerna för en familjepensioneringbaserad på principen allmän egenpension. Förslaget gick ut på att var och enskulle tjäna in sin egen pensionsrätt. Man skulle få en självständigpensionsrätt för hemarbetande och deltidsarbetande make. På det sättet skulleockså kravet på att barnavårdsåren skall vara ATP-grundande kunna tillgodoses.Man vUle ha en ordentligt tilltagen försörjarpension, som ersättning föränkepension och den änklingspension som inte finns. Man vUle hamöjligheter till förtidspension för efterlevande make eller hemmadotter, sominte efter en omskolning kan gå ut i förvärvsarbete, och man ville habarnpension efter generösa regler när det är fråga om minderåriga barn. Manföreslog också att lika regler skulle gälla för folkpension och tilläggspensioneringbeträffande familjepensionen. Motionärerna framhöll att ett sådant systemsjälvfallet skulle införas med hjälp av övergångsbestämmelser för att undvikaförsämring av utgående förmåner. Frågan överlämnades till pensionsförsäkringskommittén, som1971 lade fram sitt betänkande om familjepensionsfrågor. Tyvärr hade man intetagit upp de här principiella frågeställningarna på ett tillräckligtgenomgripande sätt. Det påpekades också vid remissbehandlingen. alltså att ta ställning till frågan om bl. a. ATP-poäng forbarnavårdande arbete i hemmet. Jag vill påminna fröken , som villeinkassera det som sker som en särskild framgång för , om att omhennes partivänner hade slutit upp bakom det yrkandet 1971, så hade riksdagenbeslutat i enlighet med detta det var nämligen några socialdemokrater somröstade för yrkandet. Men det var inte så lätt att få uppslutningi kring den här tanken, vilket man kan beklaga, eftersom enutredning då hade kunnat sättas i gång . Är 1972 och senare harvi återkommit med partimotioner, och vi har också väckt motioner tillsammansmed . Precis som fröken är jag glad åt attsocialdemokraterna nu visar större förståelse för det här yrkandet än tidigare.Jag tror att det inte bara beror på det ändrade parlamentariska läget utan attsocialde- Vissa frågor beträffande skolledare mokraterna(jckså har upptäckt att det här kravet har både stark saklig underbyggnad ochstark genomslagskraft. Människor kan helt enkelt inte acceptera att den somutför ett produktivt arbete inte skall få det pensionsskydd som andra människorhar- bara för att arbetet utförs i hemmet. Även den andra frågan som tas upp i utskottsbetänkandet om en fullvärdig pensionsrätt för deltidsarbetande har aktualiserats under enföljd av år, bl. a. i motioner från . Vi är glada att också denfrågan , som vi hoppas, kommer att föras närmare en lösning. Jag vUl imderstryka att det inte bör bli fråga om någotoändligt utredande. En mängd utredningar på pensionsområdet har gjorts undersenare år, och därför bör det kunna gå relativt snabbt att få fram en lösning.För dem som har varit tveksamma till att möjliggöra ökat deltidsarbete har ettargument varit att deltidsarbete inte ger fullvärdiga sociala förmåner. Tyvärrhar man inte alltid velat dra den rimliga slutsatsen av detta, nämligen att manskall ge fullvärdiga sociala förmåner även tUl deltidsarbetande. Det har sagtsatt företagen varit angelägna att åstadkomma deltidsarbeten för att komma undande sociala avgifterna. Så är inte fallet i ÄTP-systemet, utan där är det såorimligt att företagen betalar full avgift medan den löntagare som det är frågaom inte får ut de fulla förmånerna. Jag hoppas att också den saken kommer atträttas tUl relativt snart. Jag ber med detta att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Här har talats om historieskrivning. Jagskall inte bidra till den på annat sätt än att jag vill göra en anteckning tillprotokollet; Alla vet hur det låg tUl när vi fattade beslut i ATP-frågan. Omdet inte skett ett så drastiskt avhopp av en ledamot från då, hadevi varit befriade från den här debatten i kammaren . Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 16 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 2 ianledning av motion om åtgärder för att minska skadeverkningarna av buller irestauranger m. fl. Utskottets hemställan bifölls. § 17 Vissa iFrågor beträffande skolledare Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 6 medanledning av motioner angående vissa frågor beträffande skolledare. I dettabetänkande behandlades motionema 1974:224 av herrar i (c) och iGöteborg (c) samt 1974:69 av i (fp) och () vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde ändring avskolstadgan 1 kap. 7 § i enlighet med vad som anförts i motionen. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:224, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:769. Vissa frågor beträffande skolledare Reservation hade avgivits av i (c), fröken (), herrar i Skärstad (c) och iMariefred (c) samt () som ansett att utskottet under 2 borthemställa, att med bifall till motionen 1974:769 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört om tillämpning avskolstadgans poängsystem på stödundervisning för invandrarbarn i . i (fp): tillämpar här ett välkäntoch länge prövat knep för att avvisa en angelägen fråga. Utskottet hänvisar tUlen utredning. Motionen 769 behandlar inte stora och principiellt viktigafrågor i detta sammanhang, och jag förutsätter att inte heller SSK-utredningengör det. är det nämligen klart att det är staten som svarar förlönekostnaderna i samband med undervisning av invandrarbarn. Statsbidrag utgårför lärarlön. Därmed är principfrågan knäckt. Logiskt vore då, att staten ocksåerkände att närvaron av invandrarelever och anordnandet av en för dessa eleversärskilt avpassad undervisning medför en ökad arbetsbelastning förskolledningen. Men detta blundar utskottet för. Jag ringde i går till studierektorn i ettrektorsområde här i Storvretens rektorsområde i - ochfrågade henne om invandrarundervisningen. Detta jektorsområde har mångainvandrare, men andelen är mindre än i de nya delarna av kommunen och avsevärtmindre än i det rektorsområde i som ligger på . Ungefär såhär berättade studierektorn: Vi har totalt ca 1 200 elever på låg-, mellan- ochhögstadierna. Av dessa är , dvs. 300 elever, invandrare. Vi haröver 20 olika nationaliteter på skolan, t. ex. turkar, jugoslaver, libaneser,indier och elever från , Ca 15 lärare hel- eller deltidsanställda arbetar meddessa barn. Vi har oerhörda svårigheter att få tag på lärare. Vem kan t. ex.skaffa en lärare som förstår urdu det språk som talas i ellerarabiska? När vi får sådana lärare är de helt främmande för svenskaskolförhållan-den. Därför måste rektor och studierektor ägna en orimlig tidtill hjälp och handledning åt dessa lärare. Skolmåltider är normalt inte en fråga som belastarskolledningen, men när elever av religiösa skäl inte kan äta all mat, uppstårdagliga problem, Alla föräldrakontakter måste ske med tolk. Ofta är dessasamtal både Vissa frågor beträffande skolledare besvärligaoch tidskrävande, då ibland stora kulturmönster bryts mot varandra.Kamratrelationema leder ofta till konflikter, som måste redas ut. Vi skall intehär ta upp och reda ut vilka problem sexualundervisningen i skolan medför. Jag kunde fortsätta uppräkningen av problemställningar somstudierektorn drog fram. Men hon hade också en annan slutsats. Hon sade: Ävenom vi försöker, kan vi inte klara hur mycket jobb som helst. Den tid som viägnar åt invandrarbarnen tar vi från de andra eleverna. Vi tycker själva att vibehövs bland dessa elever. Men vad skall vi göra? Nämnas bör att för kommunala pengar har enheltidsengage-rad s. k. invandrarkonsulent.