prot · FX09136 · 1974-12-31 00:00:00 — Slutligen vill jag hett kort säga all för mig framstårföreningsrörelsen, oavsett om denmanifesterar sig i Sydöstra etter i ^annalsammanhang, som ^elt utomordentligt föredömligt bevis på vad man kan uträttamed samverkan och solidaritet. Det är bara del att med den mångfald av branschersom finns inom industrin har del inte varit lika lätt att skapa sammaförnämtiga sammanhållning som på skogens och jordbrukets områden, där del iprincip bara rör sig om tvä branscher. Menvi skall göra vårt bästa, och vi ^länker följa ^finans^minislernsrekommendation så gott vi kan. ^Övertäggningen var härmedslutad. § 28 Om skattelättnader för demindre och medelstora företagen Herr^finansminislern STRÄNG erhöll ^ordel för alt besvara herr ^Wiriéns (fp)framställda ^interpellation, nr 111, och anförde: Herr^Wirtén har frågat mig om jag är beredd all medverka ^lill en omläggning av företags- ochkapitalbeskattningen så att lättnader ^åsladkommes för de mindre ochmedelstora företagen. Herr^Wirtén lar upp ^frägor som i de flesta fall är föremål för överväganden inom ^företagsskatleberedningen och 1972års ^skatieutredning. Jag vill också erinra om all vissa lättnader vidförmögenhetsbeskattningen av mindreoch medelstora förelag genomförts genom lagstiftning . Herr ^WIRTÉN(fp): Jag ber alt få lackafinansministern för svaret pä min ^interpellation, även om jag inteprecis kan påstå att svaret för denna vikligafråga vidare så värst långt. Det innehåller endast ^ell myckel komprimeratfacit av vad har beslutat angående de mindre och demedelstora företagens skatteproblem. Visst är det så, herr latman, att dessa frågor ^bar diskuterats ^lidigare här i . Och visst ärdet så alt delförslag angående ändringav förmögenhets- och arvsskatterna har antagits av årets riksdag, ochriksdagen kommer innan sessionen är slut alt la ^slällning till del i vårasbeställda förslaget om förbättring av gåvoskatten. Och visst är del också så,alt ^företagsskatleberedningen har fåll tilläggsdirektiv ^atl fundera över vilka ^ålgärder som bör ^vidias förall ^underiälla generationsväxlingarna i familjeföretagen. Men är dåallting frid och fröjd? vi, som finansministern ^lycks mena av svaret all döma, bara lugnt ^vänla på all ^ulredningskvarnen såsmåningom skall mala fram ^någol användbart? Man skulle väl utan vidare kunna svara ja på del, om inga ^allvartigaskador inträffar . Hur ser det då ut i verkligheten?Ett flertal undersökningar visar med hett klara siffror att den upphandting,^fusionering och i vissa fall nedläggning av familjeföretag somförekommit i stor ^ulslräckning under de^senasle åren bara blir allt vanligare. Det är en klar acceleration i detta avseende. har tvåintressanta undersökningar om familjeföretagens situation presenterats.Den ena har gjorts i , och den andra i . Båda undersökningarna bekräftar alt det pågår ensnabb strukturförändring, därsärskilt de medelstora familjeföretagen - med omkring 100 anställda - försvinner som självständiga företag. I Västerbottenhar en tredjedel av familjeföretagen inom länet sätts under de ^senasle femåren. Del är också intressant alt notera att det förstag titt lag om kontrollav förelagsförvärv i vissa fall somregeringen själv - närmare ^besiämi - publiceradeför redovisar statistik som pekar pä att^fusioneringslaklen snabbi ökar. Av detta drar man de slutsatser som leder fram ^lill lagförslaget. Del finnsingen anledning att kommentera den saken . Det blir säkert tillfälle till det . Den här utvecklingen gårsålunda att bevisa med hjälp av statistiska uppgifter frän skildaundersökningar. Men den kan också personifieras. I mitt ^hemtän -- är det inte svårt alt ^hilla åskådningsexempel. 1 ^bö^f^ianav november såldes ^elt myckel framgångsrikt företag inom gummiindustrintitt - som så ofta sker - dt utvecklingsföretag. Ja, förelagaren ifråga ^lyckle enligt egen utsago att det var för jobbigt och för stressigt attdriva verksamheten, och - han är - såg arvsskiftet som ett nära oöverstigligtberg. Det var lättare att sälja. Del är inte synd om förelagaren. Han harsäkert fått ut sill. Men hur går det medföretagel i det titta ^Smålandssamhällel? Är sysselsättningentryggad för de många anställda? Är del bra att ^ell företag som slår på egnaben sugs upp i en ^slor ^induslrtkoncern? Bilden är såledeshelt klar. Familjeföretagen försvinner i snabb takt. ^Alerväxien av nya företagär mycket svag. Sammantaget är det en dyster bild, som stämmer titteftertanke inför framliden. Från folkpartiethar vi mänga gånger betonat betydelsen av framgångsrika mindre ochmedelstora förelag, därför alt de ^ulgör en förutsättning för en decentraliserad liberal ekonomi, det ärofta i de förelagen nya ^produkiertas fram, de är vikliga som underleverantörer till de större förelagen, de är snabbt^omstältningsbara, de ger sysselsättning ål en miljon personer - 25-30^proceni av de yrkesverksamma - och är ^hell avgörande för sysselsättningen i mindre tätorter, de är ^resurssnäta ocheffektiva, de ^arbelar utan en ^belungande administration, och de är i^att- Omskattelättnader för de mindre och medelstora företagen Om skattelättnaderför de mindre och medelstora företagen Vi har titt årets riksdag presenterat ^ell så gott somheltäckande program för ^atlunderlätta de här företagens verksamhet. ^Lål mig i några punkter erinraom följande: Den ekonomiska politiken ^måsle utformas så, allförelagens investeringsviljastimuleras. Lönsamheten ^mäste hällas uppe på en rimlig nivå och^soliditeten i mindre förelag förbättras. Tryggh^etsfonder bör inrättas för mindre och medelstora förelag genom rätt titt skattefria ^vinslavsällningar. De mindre förelagen bör ges möjlighet ^atl upprätta sädana fonder genom attavsälla en del av arbetsgivaravgiften. Del förstaget har nu beslutatall täta utreda. En särskild bolagsform förmindre förelag med begränsad persontig ekonomiskansvarighet bör inrättas. Även ^detla förslag har bifallits av ,o^ch ^uiredning är tillsatt. Uppgift^s- ochuppbördsskyldigheten för de mindre förelagen måste och frågan omekonomisk kompensation lösas. Konsek^venserna för de mindreförelagen av övergängen ^lill ökade arbetsgivaravgifterbör kartläggas och åtgärder vidtas för att ^molverka de negativa effekterna av denna utveckling på mindre och/eller arbetsintensivaförelag. Den ^fakiiska ^sambeskaltningen måste bort. Del är inte ^rimliglalt man skall behöva byta företagsform baraför ^atl få de lättnader i ^fa-^miljebeskallningen som andra får. Familjeföretagens möjligheteratt ^överteva generationsskiften måste förbättrasoch kapitalbeskattningen i sådana företag ges en förelags-ekonomiskt realistiskutformning. Det är ju delta som den här ^interpel^lationen ^närmasl rör. Förslaget skall ^ulredasav ^företagsskatleberedningen ^enligl majbeslut. Stimulansåtgärder av ^konjunkturpolilisk eller annan art ^måsleutformas så, all också de mindre förelagen kan dra ^nylla av dem, t. ex. somen kombination av avdrag och bidrag. Kapitalförsörjningen förmindre och medelstora förelag ^måsle tryggas. Medel ur ^AP-fonderna bör i ökadutsträckning ställas till dessa företagsförfogande, bl. a. via banker och ^mellanhandsinstiiut. Utlånings-möjligheternaför företagarföreningar bör vidgas. Samordningen av ^kre^ditslödet tittmindre och ^medelslora förelag ^måsle förbättras. Företa^garföreningarna börtillföras ^yllertigare resurser och utvecklas titt regionalaserviceorgan, som kan erbjuda de mindre och ^medelslora företagen dlbrett register av ^fiänsler. Förmågan till nyskapande i mindre förelag bör tas ^lill vara och produktutvecklingen stödjas ochstimuleras. Företagarföreningarna bör gesmöjlighet all lämna enskilda och förelag produktutvecklingslån eller kreditgarantier. I denundersökning som ulförts i av den företagsekonomiska institutionenvid ^u-fitialen i sägs - jag skall be ^atl få citera ^ell p^ar meningar:"Studiens huvudintryck är inte svårt all sam- ^manfatta: familjeföretaget som verksamhetsformvid industriell aktivitet har ettegenvärde och kan inte bara ses som ^ell ^bihang till storföretagen. Familjeföretagen är värdefulla för samhället inte bara som grogrund för ^produklidéer etter som 'hantlangare' ål ^siörreverksamheter: i lönsamhetstermer fungerar småförelagen många gångerbäst. Del finns alltså all anledning ^atl på 'rationell' bakgrund skapa ^förulsäliningarför ^ell fortsatt familjeföretagande." Jag vill gärna instämma i det, och jag tror all del ^hellstämmer med den syn vi har på de här frågorna i . Men jag kan inte ^undertåla, herr latman, ^atl ställadenna sammanfattning ^mol det, som jag tycker, märkliga uttalande somåterfinns i den tidigare nämndaregeringspromemorian angående förslag titt lag om förvärv av förelag.Efter några i och för sig kanske litetdiskutabla påståenden om attstordrift leder till sänkta produktionskostnader, höjd ^effekiiviiel,rationellare marknadsstruktur och bevarad internationell konkurrenskraft kommer slutsatsen - och den^ciierar jag ordagrant: "Mot denna bakgrund ter det sig sannolikt -och i de flesta fall även önskvärt - ^atl ^koncenlrationsprocessen kommer allfortsätta." Jag skulle gärna vilja ställa frågan: Delar verkligen^finansminislern den synen på del svenskanäringslivets utveckling? Om inte, är del vät ^nödvändigl alt ^någolsnabbt görs för att stoppa del stora bortfallet av mindre och medelstoraförelag. Orsakerna är^naturiigtvis många och ofta samverkande. Men det helt överskuggande problemetär skatte- och ^avgiftspoliiiken. Del ^måsle anses vara dokumenterat nogvid det här laget, och del är ^nalurliglvis bakgrunden till den här^interpellationen. ^Finansminislern svararall vissa lättnader har ^gjoris ^belräffande förmögenhels- och arvsskallen - ^somjag sade ^lidigare - och att enförändring skatt ske ^belräffande gåvoskatten. Det är bra all de förändringarna har vidtagits, mendet finns ju ^räll mänga skallekunniga som hävdar all de för flertaletfamiljeföretag är mindre väsentliga och audel i vissa fall t. o. ^m. - del är ^nalurtiglvis undantagsfall - kanbli en ^skaiteskärpning. När i är fattade beslut om förmögenhets- och arvsskatten, sade ^finansminislern att regeringensförra försök ^atl förbättra företagsbeskattningen- det var 1970 - misslyckades. Del blev en pappersreform som inte fick önskad effekt i praktiken, sade han. Finansministernhoppades dock att de nu gällande reglerna skatt vara "ett djärvareoch rikligare grepp". Det kan emellertid som sagt redan sättas i fråga om effekterna skall bli mer ^posiiiva den här gången. I varje fattfinns det inga tecken i företagsstatistiken som tyder på all sä skattbli fallet. Nå men, säger kanske då ^nägon, företagsskatteberedningen skall ju utreda frågan. Ja, det är riktigt, men jag tycker^atl ^företagsskatlebered^ningen^allfiämt har för snäva ^direkliv. De tilläggsdirektiv som beställdei våras var bra och preciserade vad gäller det förslag som nu Om skattelättnaderför de mindre och medelstora företagen Omskattelättnader för de mindre och medelstora företagen kommit ^lill om gåvoskatten. Men beträffande de mindre och medelstora företagens mer allmännaskattesituation har tilläggsdirektiven ^enligl min uppfattning enbart inriktatspä ^generationsväxlingsprobtemel. Svårigheterna är emellertid vidare än så.Därför måste ytterligare förändringar ^vidias om inte den rikt givandeproduktionskossan, som familjeföretagen utgör, skall dö innan någoteventuellt gräs hinner växa fram. ^Inlerpellanlen ställde själv frågan: Har vi då inget^annal att göra än ^atl ^vänla på utredningens förslag? Och jag har inget annatatt rekommendera honom; vi har inget annat att göra än ^atl vänta på deförslagen. Dä jag tycker att debatten även om den förs pä rätt plats inte förs pä rätt tid, skatt jag avstå från attutveckla texten vidare. Jag föreslär ^inlerpellanlen att han återkommermed sina synpunkter just när den ^rälla tiden föreligger för alt diskuteradessa skattefrågor. Det är när vi har papperen pä bordel. Hen NORDGREN^(m): Finansministern har ^sagl ^atl det intenu är ^rätla tidpunkten ^atl diskutera dessa frågor. Det kanske är riktigt,och jag skall inte mycket ^förtänga debatten. Jag håller ^rned om alt del har blivitvissa lättnader under den ^senasle tiden, men de har varit väldigt småför de mindre och ^medelslora företagen iförhållande titt de stora problemsom de har och som vi alttid möternär vi träffar dessa ^föreiagare. Jag är övertygad om alt finansministern harhört talas om de problemen oändligt . Vi får gång efter annan höra när vi ^iräffar småföretagare att systemetmed växande sociala avgifter,löneskatt och arbetsgivaravgifter inte är ett rättvist skattesystem fördem. ^Dessulom är de små och ^medelslora företagen i regel ^arbetst^traflsiniensiva,och de ^fär tillsammans betala stora belopp som sedan kanske går vidare till destora företagen. Pä det sättet blir de diskrimin^erade. Vi vill ha ^ell annatsystem för de mindre och medelstoraföretagen. Och del behövs fortast möjligt om inte det ena mindre och medelstoraföretaget ^efler det andra skall sugas upp av ett storföretag, läggasned eller kanske i sämsta fall göra konkurs. Herr ^WIRTÉN(fp): Jag vill gärna ge finansministern del erkännandet ^atl jag under de år som jag varit i alllid har tyckt all ^finansminislern hartillhört de verkligt handlingskraftiga ^polilikerna. Därför finner jag del^någol överraskande alt finansministern nu utan vidare avfärdar ett viktigtnäringslivsproblem därför ^atl utredning pågår. Jag tror inte alt del skulle vara ^nägon större svårighet ^atl pekapä mängder av regeringsinitiativinom områden där utredningsarbete pågår,därför all regeringen - och mänga gånger i synnerhet finansministern -har ^bedöml det som ^nödvändigl alt handla. Utvecklingen har tett sigsådan ^atl man inte bara kan sitta med armarna i kors. Jag vill nog hävda attnär man ser på den statistik som jag åberopat,så inser man att läget är bekymmersamt. Därför borde regeringen inför en nyriksdagssäsong ta tag i dessa ^frägor och fundera över om inte särskildaåtgärder borde vägas in i den statsverksproposition som snart kommer påriksdagens bord. ^Överiäggningen var härmedslutad. Omskattelättnader för de mindre och medelstora .företagen § 29 Meddelande ang. enklafrågor Meddelades alt ^fö^f^iande enkla frågor denna dag framställts, nämligenav Nr 393 Herr^Nyquist (fp) titt herr justitieministern angående proportionella val avnämndemän i tingsrätt: När kan statsrådets slutliga ställningstagande till frågan om proportionellaval av nämndemän i tingsrätt väntas? Nr 394 i ^Öskevik (c) tittherr jordbruksministern angående ersättningen för skador av fridlystadjurarter: Enligt vilka principer utgår ^ersällning för skador förorsakade avfridlysta djurarter? § 30 Kammaren åtskildes .