prot · FX0987 · 1974-12-31 00:00:00 — Eftersom nu gällande regler uppenbarligen inteär utformade på ett riktigt sätt, bör dessa ändras . Därförfinns det allt skäl för kammaren att ansluta sig till reservationen, som kräveratt förslag i ämnet skall föreläggas riksdag. har en gemensam borgerligreservation på denna punkt förekommit. Därför är det med viss förvåning mankonstaterar att representant i justitieutskottet nu inte är med påmoderata samlingspartiets och reservation. iRöstånga har förklarat att någon reservation inte behövs. Han anser attdenna ändring kommer till stånd ändå. Men det betyder ju att han överlåterbedömningen av tidpunkten till Kungl. Maj;t. Eftersom tidigarevarit med på denna reservation och krävt att en ändring möjligt skallske, kan man få intrycket att nu anser att en lösning av frågan omnäringsidkares rätt till rättshjälp inte är lika brådskande som förut. Även problemet med kostnaderna för särskUt utseddskiftesman i samband med bodelning kräver en annan lösning än den hittiUsvalda. Särskilt när det gäller något mer kompUcerade bodelningar, t. ex. eftervissa äktenskapsskillnader, kan det finnas behov av skiftesman, även om bådaparter har rättshjälp med förordnat biträde. Kostnaderna för skiftesman har isådana fall inte ansetts kunna ersättas av allmänna medel, och detta kanmedföra att bodelningen bUr svår att klara av, om parterna måste avstå från attanUta särskUd skiftesman. framhåller utskottet att denna fråga enligt ettuttalande av justitieministern är under övervägande inom ,och utskottet uttalar vikten av att en tillfredsställande reglering avkostnadsansvaret för särskilt utsedd skiftesman kommer till stånd. Även vikten av saklig och korrekt Information har tagitsupp i vår motion. Alla tycks vara eniga om att detta är väsentUgt. Enligt minmening har informationen i vissa avseenden brustit, och frågan måste därföralltjämt följas med uppmärksamhet. Jag vill med detta yrka bifall till reservationenunder punkten D. Rättshjälp åt näringsidkare, m. m. 1detta anförande instämde (). HerrPETERSSON i (fp) kort genmäle: Låt mig göra uppmärksam på enmening som finns i utskottets betänkande; "Utskottet utgår emellertid frånatt omprövningen i nu förevarande del kommer till stånd utan onödigtdröjsmål." Det måste ju även för stå alldeles klart att omfolkpartiet hade anslutit sig till denna som jag tycker fullständigt onödigareservation, då hade sannerligen inte regeringspartiets representanter ijustitieutskottet intagit den ställning som redovisas i utskottets hem- Rättshjälp åt näringsidkare, m. m. ställan.Även i har ju klart och tydligt deklarerat attsocialdemokraterna har gått oss till mötes i mycket stora delar. Vi hade eventuellt fått en lottsituation, men resultatetkunde också ha blivit att vi stått kvar på exakt samma punkt som vi gjorde , och det tycker jag är Utet för hög insats att spela med när detinte behövs. () kort genmäle; Låt mig bara påpeka att vid de två tidigaretillfällen då vi har handlagt det här ärendet i kammaren har det funnits engemensam borgerlig reservation, som alltså biträtts även av iRöstånga och hans parti. Vid det första tillfället, , konstaterades ireservationen från de tre borgerliga partierna att man inte kunde godta enbegränsning av möjligheterna för näringsidkare att få rättshjälp, och manbegärde särskilt att de här övervägandena och förslagen skulle föreläggasriksdagen innan rättshjälpslagen trädde i kraft. Den det varvåren 1973 begärde reservanterna också att en omarbetning av lagrummet skulleske innan lagstiftningen trädde i kraft. Då ansåg alla tre partierna att detvar viktigt att en ändring kom till stånd så att inte lagen trädde i kraft medden som vi anser sämre utformningen. har lagen trätt i kraft, och då menar jag att det finnsännu större skäl för att se till att det blir en skyndsam förbättring.Reservationen innebär ju ett direkt krav på att här skall det finnas ettförslag till riksdag, men utskottsmajoriteten överlämnar till Kungl.Maj:t att göra bedömningen av när översynen skall ske. i (fp) kort genmäle; Jag har deklarerat att jag var med på enreservation 1972. Jag konstaterade också att lagen har trätt i kraft. Men dethar väl faktiskt hänt något väsentligt i utskottets skrivning, och det tyckerjag att borde ha observerat. , som också har talat förreservationen, har sagt att vi har kommit varandra ganska mycket till mötes menatt det finns vissa skillnader. Om vi kunnat komma varandra till mötes iutskottet och man tycker att man har blivit tillgodosedd, så skall man väl intevara så statisk att man står kvar vid exakt samma ståndpunkt som . Vikan ju se att här kommer det att ske framsteg, de framsteg som vi alla önskar. () kort genmäle; Om man kan anse sig tillfredsställd i dennafråga är ju beroende av vilken ambition man har när det gäller att lösa fråganför näringsidkarna. HerrHUGOSSON (s): I anslutning till propositionen 1974:71 medförslag till de ändringar i rättshjälpslagen som vi nu diskuterar väckte jag enmotion som syftade till att andra stycket i rättshjälpslagens 31 § skulleupphävas. I denna paragraf återfinnes en bestämmelse med följande lydelse;"Vinner makar efter gemensam ansökan boskillnad eller äktenskaps- skUlnadoch har ena maken åtnjutit aUmän rättshjälp, skall rätten, om det ej med hänsyntUl omständigheterna är obUligt, ålägga den andra maken att betala statsverkethälften av kostnaderna för rättshjälpen." En konsekvens av den här bestämmelsen blir t. ex.följande; Är två makar överens om äktenskapsskillnad kan det dömas tillskillnad mellan dem på gemensam ansökan. Enligt gällande bestämmelse skallandra maken i princip förpliktas återgälda hälften av kostnaderna. Den somdäremot motsätter sig sin makes eller makas yrkande om äktenskapsskillnad,underhåll eller dyUkt och inställer sig i rätten och där medger yrkandet bliricke återbetalningsskyldig. Detta har framstått och framstår som orättvist. Detinnebär nämligen att den som försöker underlätta rättegångsförfarandet fårbetala, medan den som krånglar till det och bråkar slipper ifrånåterbetalningsskyldigheten. Detta strider som jag ser det mot sunt förnuft ochframstår som orättvist. För övrigt är det enligt rättshjälpslagen i princip såatt det inte föreligger någon återbetalningsskyldighet. I denna lag behandlasnämligen varje individ som en självständig person, och detta anser jag vara enriktig princip. Till detta kommer, herr talman, en annan underligkonsekvens av nuvarande antikverade bestämmelse jag säger antikveradeeftersom 31 § på denna punkt är en direkt kopia av 8 §, tredje stycket, i lagenom fri rättegång som rättshjälpslagen ersätter - nämligen det förhållandet attåterbetalningsskyldigheten kan bli högre än det kostnadsbidrag som vederbörandeskulle ha fått utge om han sökt rättshjälp. Detta förhållande tycks ävenutskottet anse vara stötande, eftersom man i utskottsbetänkandet säger att manhyser "en viss förståelse för motionärens kritiska inställning". Den fråga jag tagit upp i motionen och här kortfattatredovisat har man från domstolarna reagerat mot, och jag vet att fleratingsrätter tillskrivit respektive och pekat på deegendomliga konsekvenser som blir en följd av återbetalningsskyldighetenenligt 31 §. Såväl rättshjälpsjurister som domare är vid det här laget ense omatt bestämmelsen bör upphävas. En utmönstring av bestämmelsen skulle på köpetge lagstiftarna tillfredsställelsen av att ha utfört den sociala välgärningenatt underlätta för omaka parter att ordna sina mellanhavanden med anledning aven förestående skilsmässa. Personligen tror jag dessutom att vad statsverket får ingenom regress enligt 31 §, andra stycket rättshjälpslagen äts upp av alltkrångel som är förenat med rapportering och indrivning av återbetalningen. Utskottet har behandlat min motion positivt ochpresenterat en s.,k. välvillig skrivning och förutsätter att fråganaktualiseras i samband med den samlade översyn av rättshjälpslagen somutskottet förutskickat. Men då man inte har någon klar uppfattning om hur längedet dröjer med denna allmänna översyn av rättshjälpslagen som säkeriigenerfordras vill jag, herr talman, ge uttryck för den förhoppningen att ochjustitiedepartementet inte bara tar intryck av min motion utan även av depåpekanden som advokaterna vid de allmänna advokatbyråerna ochdomstolsjuristerna gjort i anledning av denna föråldrade bestämmelse, som påintet sätt passar in i den moderna syn som i övrigt karakteriserarrättshjälpslagen. Rättshjälp åt näringsidkare, m. m. Rättshjälp åt näringsidkare, m. m. Det är min förhoppning att regeringen återkommertill och utan att avvakta en samlad översyn av lagen föreslår ettborttagande av andra stycket i 31 §. beklagar jag att inte utskottetgenom ett tillstyrkande av motionen redan nu kunde ha klarat avriksdagsbehandlingen på den här punkten. i (s): Får jag bara säga att jag reagerade Utet närherr menade att det för oss inte var så särskilt brådskande med enomprövning av bestämmelserna för rättshjälp åt näringsidkare. Han har tydligeninte hört vad jag yttrade i mitt första anförande, där jag mycket klart angavatt utskottsmajoriteten utgår från att en omprövning i frågan om rättshjälp åtnäringsidkare kommer till stånd utan onödigt dröjsmål. Låt mig bara sedan helt kort som kommentar tiU herrHugossons anförande säga att vi har förståelse för människors kritiskainställning i den fråga som han har diskuterat. Men vi menar att det är enfråga som bör tas upp i samband med den samlade översyn som departementschefenomnämner. Vi utgår från att frågan kommer att aktualiseras i och med dennaöversyn utan att någon särskild åtgärd behöver vidtas av . () kort genmäle: Om man på socialdemokratiskt håll är såpositiv som i tycks anse, vill jag fråga varför problemetinte fått sin lösning vid de åtminstone två tidigare tillfällen då vi haröverlagt om detta spörsmål i kammaren. Det är riktigt att man nu säger att dessa särskildaproblem för ägare av mindre och medelstora företag bör ägnas uppmärksamhet.Samtidigt för man in den statsfinansiella aspekten. Det är klart att denstatsfinansiella aspekten alltid är av intresse - den har intresse för varjeutgift vi skall besluta om här i kammaren. Men jag frågar mig varför denstatsfinansiella aspekten skall framhållas särskilt just när det gäller attskapa rättvisa åt denna grupp av människor. i (s) kort genmäle: Jag vill baraframhålla att det som uttalas i utskottsmajoritetens skrivning inte är någotnytt. Vi sade att det kunde finnas anledning att följa utvecklingenpå detta område och att dra nytta av de erfarenheter som kunde vinnas och attfrågan därefter borde tas upp till förnyat övervägande. Utskottsmajoritetensuttalande innebär aUtså en uppföljning av vår tidigare deklarerade ståndpunkt. HerrHUGOSSON (s) kort genmäle; i säger att de krav somframförs i motionen är riktiga men att de får tillgodoses i samband med dengenomgripande översyn av lagen som departementschefen har aviserat i sinproposition. Det är i och för sig gott och väl, men man vet ju inte hur längedet dröjer innan en samlad översyn kan ske inom departementet. Utskottet harinte heller sagt att det väntar sig att resultatet av en sådan översynskall redovisas för t. ex. . Jag vill peka på att tingsrätten i skrivit att dennabestämmelse inte kan bibehåUas. Från många allmänna advokatbyråer har man ocksåpekat på inkonsekvensen i att den som försöker underlätta rättegångsbehandlingenbUr återbetalningsskyldig medan den som försöker krångla till handläggningeninte bUr det. Mot bakgrunden av att tingsrätterna och de allmännaadvokatbyråerna är överens om att denna bestämmelse är inkonsekvent, tyckerjag, att man inte skall behöva vänta på att ett stycke i en paragrafavskaffas. Det kunde utskottet lätt ha föreslagit. I så fall hade vi sluppitföra denna diskussion. Rättshjälp åt näringsidkare, m. m. Det var intressant att lyssna till herrHugosson. Jag vill bara konstatera att om man är riktigt angelägen att en frågaskall lösas, blir man också otålig och menar att behandlingen av den skallpåskyndas. Jag har inte begärt ordet, herr talman, för att redovisavad utskottet har skrivit med anledning av motion det har viju redan fått höra - utan för att påpeka det egendomliga sammanträffande att enhovrätt just har publicerat ett rättsfaU som exakt behandlar den frågaherr tagit upp i sin motion. I det rättsfallet hade tingsrätten dömtden ena maken att betala hälften av kostnaden för den andra makens rättshjälp.Vederbörande överklagade - det var hustrun -och det visade sig att hon hade ensådan ekonomisk situation att hon egentligen skulle ha varit berättigad att fåallmän rättshjälp utan kostnadsbidrag. Hovrätten har i sittställningstagande förklarat att det är obilligt med hänsyn till hustruns egenekonomiska situation att hon skulle betala statsverket hälften av kostnaden förmakens rättshjälp. Det är glädjande att kunna konstatera att vi nu - även omdet bara var fråga om en hovrätt - i alla fall har fått ett rättsfall tillledning för domstolarnas prövning av sådana här frågor. Med detta, herr talman, vill jaginte påstå att en lagändring skulle vara onödig, för det tycker inte utskottet.Möjligen kan det trots allt sägas att frågan är så pass komplicerad att maninte har kunnat lösa den direkt genom att föreslå en lagändring. Den har vidareaspekter, möjligen måste man även titta på bestämmelser. Jagvill emellertid understryka att utskottet, som jag tror, delar , att det är angeläget att en översyn görs och det för attanvända den formulering som vi har talat om tidigare utan onödigt dröjsmål. HerrHUGOSSON (s); Jag ber att få tacka justitieutskottetsordförande för det tillstyrkande av min motion som kom här i kammaren. Jaguppfattade nämligen inlägg så, att hon anser att vi snabbt börfå ett förslag från Kungl. Maj:t om att den här skönhetsfläcken i rättshjälpslagenskall tagas bort. Överläggningen var härmed slutad. KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades' denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 18 punkten D röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 186Nej - 133 i (c)anmälde att han avsett att rösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 5 Föredrogs betänkande Nr 19 i anledning av propositionen 1974:105 med förslagtill lag om ändring i lagen (1970:926) om särskild kontroU på flygplats Nr 15 i anledning av propositionen 1974:33 med förslagtill lag om inrikes vägtransport jämte motion Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 6 Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande nr 19 i anledning av motionerangående ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. I dettabetänkande behandlades motionerna 1974:242 av m.fl. (fp) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj;t begärde att förslag om ny företagsform med begränsadpersonlig ekonomisk ansvarighet, avsedd för mindre företag, förelades , 1974:390 av m. fl. (fp, c, m), 1974:395 av () varihemställts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om utredning ochförslag som medgav de små företagen förenklade företagsformer, vilka gav iprincip aktiebolagens skydd och rättigheter men under mindre kompliceradeförfaranden, 1974:396 av i Ljusdalm. (fp, c, m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhållaom ett skyndsamt förslag till ny bolagsform för mindre företag. 1974:647av herrar () och Hovhammar (m), 1974:972 av m. fl. (m)vari hemställts att skuUe 1. besluta attaktiekapitalets lägsta belopp skulle vara , 2. hos Kungl.Maj;t anhålla om utredning och förslag till ny företagsform, avpassad till demindre företagens behov, 1974:977 av m. fl. (m) vari hemställts 1. att riksdagenskulle anta av motionärerna framlagt förslag till lag om ändrmg i lagen(1944:705) om aktiebolag, innebärande att den nuvarande minimigränsen föraktiekapital om skulle bestämmas till , 2. att riksdagenbeslutade att hos Kungl. Maj:t begära att förslag om en ny företagsform medbegränsad ekonomisk ansvarighet för ägarna avsedd för mindre företag föreladesriksdagen före utgången av , 3. att riksdagenbeslutade att hos Kungl. Maj:t begära att de i motionen berörda frågorna omlämpliga stödåtgärder blev föremål för skyndsam och förutsättningslös utredningsamt att på grundval därav förslag om stödåtgärder förelades föreutgången av , 4. att -därest hemställan under 1 inte vann bifall - i andra hand skulle anta avmotionärerna framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1944:705) omaktiebolag, 1974:1262 av m.fl. (m, c, fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj;t skulle anhålla omsådan ändring av aktiebolagslagen att lägsta tillåtna aktiekapital skulle vara20 , 1974:1263 av m.fl. (c)vari hemställts att beslutade 1. attminimigränsen för aktiekapitalet i aktiebolag skulle vara , 2. att hos Kungl.Maj:t anhålla om utredning beträffande införandet av en ny företagsform medbegränsad ekonomisk ansvarighet för delägarna, speciellt avpassad för de mindreföretagens behov, i enlighet med vad som anförts i motionen samt 1974:1264 av herrar i (c) och Josefson (c). Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. 1. att riksdagenbeträffande ny företagsform med anledning av motionerna 1974:242, 1974:395,1974:396, 1974:972 yrkandet 2, 1974:977 yrkandet 2 och 1974:1263 yrkandet 2 hosKungl. Maj;t begärde skyndsam utredning angående införande av en särskUd bolagsformför mindre företag i enlighet med vad utskottet anfört, 2. att riksdagenbeträffande minimigränsen för aktiekapital skulle avslå motionerna 1974:972yrkandet 1, 1 974:977 yrkandet 1, 1974:1262 och 1974:1263 yrkandet 1, Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. 3. attriksdagen beträffande särskilda stödåtgärder skulle avslå a) motionen1974:647, b) motionen1974:977 yrkandet 3, c) motionerna I974:390 och 1974:1264, 4. att beträffande övergångstidens längd skulleavslå motio nen 1974:977 yrkandet 4. Reservation hade avgivitsbeträffande minimigränsen för aktiekapital av herrar (), (), (), () och i (c) samt ()och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med anledning av motionerna 1974:972yrkandet 1, 1974:977 yrkandet 1, 1974:1262 och 1974:1263 yrkandet 1 för sin delskulle anta av reservanterna framlagda förslag tiU 1) lag om ändringi lagen (1944:705) om aktiebolag samt 2) lag om ändringi lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, innebärande attminimigränsen för aktiekapital skulle sänkas till . HerrSVANSTRÖM (c): I lagutskottets betänkande nr 19 behandlasett knippe motioner angående ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. Mankan säga att dessa motioner beträffande yrkandena bildar tre olika grupper. Engrupp behandlar ändring i fråga om minimikapitalet i aktiebolag, en annan gruppbegär utredning om införande av en förenklad typ av bolag som man kallat bolagav GmbH-typ. Den tredje gruppen av motioner behandlar åtgärder för attunderlätta kapitalhöjningen samt övergångstidens längd. Motionerna har en bakgrund i fjolårets behandling, då deti dessa frågor fanns reservationer frän de tre borgerliga partierna reseivationer som av riksdag avvisades. har i partimotioner fråncenterpartiet och moderata samlingspartiet begärts dels utredning om enföretagsform, lämplig för mindre bolag, dels en minskning avminimiak-tiekapitalet till . Därutöver finns ett knippe enskildamotioner, även från , som upptar ungefär samma krav. Beträffande införande av en särskild bolagsform som på ettlämpligt sätt skulle kunna motsvara de mindre och medelstora företagensönskemål i detta sammanhang har lagutskottet kommit till ett enigt förslag sominnebär en skrivelse till Kungl. Maj;t med begäran om utredning. Dennautredning skall vara förutsättningslös och skyndsam. Beträffande förslaget att utredningen skall varaförutsättningslös säger utskottet bl. a. att det avstår från att närmarekommentera förslagen i de olika motionerna, men utskottet förutsätter att dessaförslag beaktas i direktiven. Utskottet säger vidare att det bör övervägas hursvensk lagstiftning skall hanteras i fråga om gränsdragningen mellan vanligaaktiebolag och bolag av GmbH-typ. Likaså fömtsätter utskottet att nordisk kontakt skallhällas för det fall att motsvarande utredningsarbete kommer till stånd iFinland och . Det är nämligen på det sättet att en sådan särskildföretagsform har införts iDanmark, där ifrågavarande bolag kallas anpartsselskab. Utskottet företog iapril en studieresa till för att på ort och ställe göra sigunderkunnigt om de synpunkter som man i olika sammanhang kan ha på dennasärskilda bolagsform. I infördes den nya lagstiftningen om s. k.aktieselskab motsvarigheten till vår aktiebolagslagsstiftning medlagstiftningen om den andra bolagsformen, alltså s. k. anpartsselskab.Kapitalminimibeloppet är i fråga om den särskildabolagsformen och i fråga om aktieselskab. Utskottet har fått den uppfattningen att man i hargoda erfarenheter dels av det samtidiga genomförandet av de bägge lagarna, delsav möjligheten att direkt från enkel firma eller motsvarande gå över tillanpartsselskab, som således kräver ett mindre aktiekapital. En annan skillnadär att medan aktieselskab går ut på börsen och kan ägas av ett stort antalmänniskor är anpartsselskab begränsade när det gäller ägarspridningen, ochandelarna får alltså inte heller vara handelsvara på samma sätt som i fråga omaktieselskab. Vi blev vid besöket i övertygade om att det voreangeläget att införa en motsvarande svensk lagstiftning. Det av oss framlagda -och som jag hoppas här av antagna - förslagetinnebär att hos Kungl. Maj;t skall begära en förutsättningslösutredning. Vi vill dessutom att utredningen skall genomföras så skyndsamt attresultatet kan leda till lagstiftning före , då dennu gällande övergångstiden för uppfyllande av kravet på somminimikapital för aktiebolag avses utgå. Jag vill i detta sammanhang uttala stor glädje över attutskottet har kunnat enas om denna utredning. Det förtjänar kanske också attframhållas att i samband med de deländringar i aktiebolagslagstiftningen sombeslutades uttalade många remissorgan nödvändigheten av att en sådan härsärskild företagsform införs i . Den andra grappen av yrkanden gäller minskning avminimigränsen för aktiekapitalet. Det förslag om att höja beloppet från 5 000till som genomfördes föranledde enreservation från de tre borgerliga partierna. När motionskrav nu på nytt framförtsom bifall till reservanternas förslag , att minimigränsen skullesättas vid i enUghet med kapitalskatteberedningens förslag, harvi tyvärr inte kunnat bibehålla den borgerliga enighet som rådde . Man har anfört att ett upprivande av ett tidigare fattatbeslut inte är försvarligt. Till det vill jag anmäla att också jag delar denuppfattningen i de flesta sammanhang, men i detta fall har det dels fastställtsen lång övergångsperiod, dels har utskottet enhälligt föreslagit en utredningom ny företagsform som med betydande säkerhet kommer att innebära ett lägreaktiebelopp. Därför kan det vara lämpligt att sänka aktiekapitalet till 20 000kronor som minimibelopp för att därigenom bereda möjlighet att i ett senaresammanhang gå över till denna särskilda företagsform. Beträffande frågan om minimibeloppet har vi hamnat på enreservation som upptar de yrkanden jag här nämnt och som också fanns i vårgemensamma reservation . Därmed följer man också upp de båda Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. tn. Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. partimotionernasyrkanden i sammanhanget.