prot · FX0989 · 1974-12-31 00:00:00 — Men man vUl ha den väg som skulle ta i anspråk av den arealpå som nationalpark omfattar, i ett område av nationalparkensom redan är påverkat av järnvägen och av andra anläggningar. Den lokalaopinionen får stöd av flertalet remissinstanser som har haft att yttra sig ifrågan. Regeringen har i propositionen utförligt redovisat demånga hänsyn som måste tas då man finner ett intrång så angeläget att det börfå komma tUl stånd. Utskottet understryker vad i propositionen sägs omangelägenheten av att all varsamhet iakttas vid byggandet av vägen, likaså attkontakter hålls med berörda parter. Det blir sålunda inte fråga om den framfarti området som vissa remissinstanser uttalat oro inför när det gäller planernapå vägprojektet. Det är, som vi ser det, viktigt att vi vårdar och skyddarvår natur, men det är också angeläget att vi gör det på ett sådant sätt att vi kanbevara förståelsen för våra åtgärder också hos den befolkning som hör hemma ide bygder våra omsorger om naturen gäller. Att angelägna riksintressen måstekunna få ta över lokala synpunkter och önskemål har knäsatt som enviktig och bärande princip i riktlinjerna för vår hushållning med mark ochvatten och för den fysiska riksplaneringen. Men det får inte innebära att viblir så okänsliga för de människors önskemål som bor i de bygder som är föremålför ett riksintresse att vi inte tar någon hänsyn till dessa önskemål. Regeringen har i detta fall ansett det vara möjligt atttillmötesgå den lokala opinionen. Vi har bedömt det som försvarbart att göradetta begränsade intrång i för att ge norrbottningarna möjlighetenatt få den så länge hett eftertraktade vägförbindelsen. Regeringen kommer attomgärda intrånget med alla de försiktighetsåtgärder som områdets känslighetkräver. i säger nu att mUitären intehar fått tillfäUe att uttala sin mening i senare sammanhang. Jag kan nämna attöverbefälhavaren så sent som avgav följande yttrande: Frånförsvarssynpunkt kan en vägsträckning längs stranden förbi Nuolja accepterasunder förutsättning att lättåtkomliga förstöringsanordningar så att vägkroppenkan raseras anordnas. Det är alltså en sak som man också får tänka på närvägen byggs. säger i att reservanternainte sätter sig emot att vägen byggs, och han betonar att han nu har sagt detför hundrafemtioelfte gången. Men i den arbetsgrupp som har haft att diskuteravar vägsträckningen skall gå, om vi över huvud taget skall bygga en väg häruppe, har man blivit helt överens om att det här är den lämpligaste vägsträckningenfrån miljösynpunkt och den bästa möjligheten att skapa en vägförbindelse mellanSverige och i denna del av landet. I den arbetsgruppen har det funnitsföreträdare för naturvårdsintressena och för forskningen, och de har alltsåslagit fast att om en väg skaU byggas är det här den från naturvårdssynpunktoch forskningssynpunkt lämpligaste sträckningen. anseruppenbariigen att en väg skall byggas; i varje fall motsätter han sig intevägbygget. Då tycker jag att han skulle kunna vara beredd att acceptera denbedömning av var vägen bör gå som man har kommit fram till i en arbetsgrupp medden sammansättning som jag har nämnt. Jag uppskattar heta engagemang inaturvårdsfrågor, men när han anlägger en så pessimistisk syn på hur vi i vårtland numera engagerar oss för att verkligen driva en aktiv miljövård kan jaginte dela hans uppfattning. Tvärtom har det hänt oerhört mycket ipositiv riktning. Vi har inte alla gånger kunnat påräkna stöd från herrWachtmeisters parti i de här frågorna, utan vi hade ganska heta duster när vidiskuterade på vilket sätt vi egentligen skulle kunna driva en aktivmUjöpolitik, då den kom i koUision med enskUd äganderätt och enskiltvinstintresse. Jag ser mot bakgrunden av den lagstiftning vi har fått på senareår och den samhällsplanering vi numera bedriver positivt på våra möjligheteratt verkligen driva aktiv miljövård i vårt land. Varken eller någon annan behöver skämmas för internationellaposition i det här sammanhanget. En och annan person med specialintressen på dehär punkterna har kanske i sin iver att motverka tillkomsten av just den härvägen varit angelägen att i internationella sammanhang framhålla ur mindrefördelaktiga synvinklar. Men jag vågar påstå att om vi inte vantolkarinnebörden av det här beslutet eller överdriver de negativa effekterna av det,så kommer även efter detta beslut att ha ett utomordentligt gottinternationellt anseende när det gäller miljövård. HerrWACHTMEISTER i (m); Överbefälhavarens yttrande i den här fråganfinns icke omnämnt alls i propositionen. Det hade ju varit lämpligt att densaken också hade stått där, om det nu inte finns något hemligt register överremissinstanser vid sidan av det vanliga. Herr jordbruksministern gjorde sig skyldig tUl ett liteträknefel. Han sade att jag för hundrafemtioelfte gången hade påpekat någonting.Det var faktiskt bara femtioelva gånger. Jag hoppas att man inte skall behövakomma tUl den hundrafemtioelfte gången här utan att det äntligen skall gå uppför kammaren att vi inte motsätter oss detta vägbygge. Den arbetsgrupp som hade att sysselsätta sig medsträckningen av vägen genom fick tUl förutsättning för arbetetatt vägen skall gå här - var god rekognoscera var den med hänsyn till dennaomständighet bästa sträckningen går! Det är en himmelsvid skillnad meUan densaken och vad jag säger, nämligen att vägen inte skall gå där alls, för då hadevi inte behövt den här arbetsgruppens arbete. I ena fallet säger man: Vägenskall gå där, och ni får lista ut var det blir de minsta möjliga skadorna. Detär inte detsamma som att man har sagt från arbetsgruppens sida att här är detfördelaktigast, här skall vi dra vägen. Jag hoppas att jordbruksministernförstår skUlnaden i utgångspunkt. Vad beträffar det internationella anseendet måste jagtyvärr konstatera att många människor, som såvitt jag vet inte har någraspecialintressen, har framfört sina betänkligheter inför våra minst sagt lättvindigaingrepp i våra nationalparker. Vi får hoppas att jordbruksministern kan hittapå någon utväg att förbättra vårt skamfilade anseende i det avseendet. Beträffande arbetsgruppens diskussioner omvägsträckningen diskuterade man också en eventuell sträckning norr om . Men man fann att det skulle vara en ännu olämpligare vägsträckningdärför att man då skuUe komma in på orörda marker. Här drar man vägen, somtidigare har redovisats av utskottets talesmän, i anslutning till järnvägenssträckning och åstadkommer alltså minsta möjliga intrång i orörda områden.Enigheten inom arbetsgruppen om att man borde välja den vägsträckningen var, somherr vet, fullständig. i (m); Det är fullkomligtriktigt att det hade varit ett ännu värre ingrepp i naturen att dra vägen norrom över Jieprenjåkk. Men det förbättrar inte ett dugg ställningenför nationalpark att vi har avvisat den sträckningen och drar vägengenom parken. Det väsentliga är att det finns en möjlighet att komma genomnationalparken med bUtrafiken utan att motorbränslets blyångor skall behövakomma dit. Jag tycker att det är beklagligt att man inte vill diskutera densaken. Det förefaller mig som om allt intar två emot varandra rätt oförenliga ståndpunkter. Han säger atthan inte motsätter sig vägbygget, men han kan inte redovisa var vägbygget dåskall komma till stånd. På den punkten ställer han sig alltså icke solidariskmed den grupp som har arbetat och som består av företrädare för alla deintressen som också åberopar sig på. HerrWACHTMEISTER i (m): tror jag ätt det kan vara dags att slutaden här debatten snart är vi uppe i den hundrafemtioelfte gången, herrjordbmksmmister. Jag vill inte motsätta mig vägbygget såsom sådant, menvägbygget genom är det jag motsätter mig på det bestämdaste,därför att dessa går att klara på ett annat sätt. Överläggningen var hänned slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av herrar Krönmark ochWachtmeister i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 24 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar Krönmark och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Nr 25 i anledning av propositionen 1974:108 med förslagtill gemensam ledning m. m. för jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinskaanstalt jämte motioner Nr 26 ianledning av motion om ett inflationsskydd inom jordbruket Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. En översyn av skördeskadeskyddet §7 En översyn av skördeskadeskyddet Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 27 i anledningav motion om en översyn av skördeskadeskyddet. i Stenkyrka (c): förevarande betänkandebehandlar en motion som jag väckte med hemställan om en översyn avskördeskadeskyddet. En översyn av skördeskadeskyddet Jordbrukets inkomster är beroende av flera mycketoberäkneliga faktorer. Till dessa hör givetvis skördeutfallet.Skördeskadeskyddets uppgifter är att mUdra verkningarna av inkomstförluster pågrund av felslagen skörd. Det ligger nära till hands att göra jämförelser meddet skydd som arbetslöshetsförsäkringen ger sina inkomsttagare. För lantbrukarenär skördeskadeskyddet att betrakta som en arbetslöshetsförsäkring. Det somsker när skyddsåtgärderna skall sättas in är i stort sett detsamma, i bådafallen minskar inkomsten eller försvinner helt. Genom att skördeskadeskyddet ärgenerellt verkande kan det givetvis inte åstadkommas någon mUlimeterrättvisa deolika brukningsdelarna emellan, även om man kunde önska att det i dettaavseende skulle kunna införas en större flexibUitet än . Men vadsom borde vara möjligt att åstadkomma är en bättre ordning beträffandesjälvrisken med sikte på en bättre samstämmighet mellan landets olika delar. utgör i skördeskadehänseende ett särskiltvariansområde med omkring 19 procents självrisk, vUket bör jämföras med helalandets medeltal som är . Detta förhållande gör att skördeskadeskyddetsällan träder i kraft för del, trots att det givetvis även därförekommer skördeskador av inte obetydlig omfattning. Jag vill särskilt fästauppmärksamheten på detta förhållande och uttrycka förhoppningen attskördestatistiska nämnden vid den översyn som enligt utskottets betänkandeskall göras allvarligt överväger vilka åtgärder som kan beflnnas möjUga för atträtta till bristerna i detta avseende. Sedan motionen 1464 väcktes har det på vissa delar avGotland inträffat stormskador som jag också vill något beröra. Som framgått avuppgifter i pressen har lantbruksnämnden och LRF på i samråd tagit itumed en snabbinventering för att få underlag för en grov uppskattning avstormskadornas omfattning. Avsikten är att därefter hemställa hos Kungl. Maj;toch skördestatistiska nämnden om prövning av möjligheterna till ekonomiskersättning åt de förlustdrabbade jordbrukarna. Stormskadorna innebär förluster av många olika slag, somt. ex. förlorat utsäde och förlorade gödsel- och bekämpningsmedel, men ävendirekta kapitalförluster i form av förlust av en del av matjordslagret. Härtillkommer kostnader för omsådd eller hjälpsådd och sannolikt förluster genomreducerad skörd tUl följd av ojämna bestånd och försenad sådd. Betydandekostnader kommer också att uppstå genom rensning av de diken som harblåst igen. Det sägs att de upphöjningar som lantbrukarna numera ser, när degår över fälten, är före detta diken. Den areal som har stormdrabbats beräknasuppgå tiU ca . Förlusterna syns i huvudsak vara av sådan art att de intefaller inom skördeskadeskyddets normala ram med den nuvarande utformningen avskyddet. Huruvida möjligheter ändå finns till ersättning den vägen eller ur dens. k. naturkatastroffonden är oklart. Ersättningsfrågan måste därför förnärvarande bedömas som oviss. Jag har velat anföra dessa uppgifter för att resa fråganom det inte till det nuvarande skördeskadeskyddet borde knytas någon form avsärskilt katastrofskydd. Kanske även denna sida av frågekomplexet borde prövas av skördestatistiska nämnden i denpågående översynen. Jag har inte något yrkande. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandUngar. i (c): Låt mig instämma i vad sade om de orättvisor som finns och som borde elimineras och den bättreordning som borde komma tUl stånd när det gäller skördeskadeskyddet. Det germig också tiUfäUe att som exempel tala om att man i vissa delar av vårt landtill fonden lägger en högre avgift per arealenhet och år än vad helaförräntningsvärdet per arealenhet uppgår tUl i många andra delar av vårt land,och detta utan att man såvitt man kan bedöma har någon möjlighet att någonsinfå något utfall från försäkringen. Det finns en rad besvärligheter inom ramen för det nugällande skördeskadeskyddet, och vi får hoppas att de kan rättas till. Stormskador,som talade om, har vi inte upplevt så ofta i vårt land, men densista tidens erfarenheter visar att sådana skador kan vara av så allvarligkaraktär att jag tiUåter mig att förutsätta att de frågor som upp kommer att prövas. pågår också en allmän översyn avskördeskadeskyddet. Vid sidan av den löpande uppföljningen och förbättringen avskördeskadeskyddet håller skördestatistiska nämnden på och undersöker verkningarnaav skördeskadeskyddet. Jag vUl här gärna uttrycka förhoppningen att man utansärskUt riksdagsbeslut skall kunna tUlgodose bl. a. de önskemål som framförtsav i Stenkyrka. Överläggningenvar härmed slutad. Nr 28 i anledning av motioner angående importkontroll avvissa livsmedel Nr 27 med anledning av propositionen 1974:103 med förslagtill lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handUngar Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkanden hemstäUt. 4 protokoll 1974. Skatt på annonser och reklam § 9Skatt på annonser och reklam Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 34 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:84 med förslagtill förordning om ändring i förordningen (1972:266) om skatt på annonser ochreklam jämte motioner. I propositionen 1974:84 hade Kungl.Maj;t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoll över finansärenden den29 , föreslagit att anta vid propositionen fogat förslag tUlförordning om ändring i förordningen (1972:266) om skatt på annonser ochreklam. Maj:ts förslag skulleskatteplikten för reklam som återgavs genom mässa eller utställning slopas. Ifråga om skatteplikten för reklamtrycksaker och beträffande beskattningsvärdetför sådana trycksaker föreslogs vissa ändringar i syfte att uppnå en klarareavgränsning av beskattningsområdet och underlätta debitering och redovisning avskatt. HuvudUnjen enligt förslaget var att alla trycksaker som separat ireklamsyfte tillställdes konsumenten skulle beskattas. I fråga om annan skattän sådan som avsåg annonser i vissa periodiska publikationer hade föreslagitsatt gränsvärdet för redovisningsskyldighet sänktes från till i skattepliktig årsomsättning. Efter mönster från övrig indirektbeskattning föreslogs vidare sådan ändring att besvär över beslut om förhandsbeskedskulle kunna anföras inte endast av skattskyldig utan också av allmänt ombud. Ändringarnahade föreslagits träda i kraft den . I detta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen väckta motionerna 1974:1782 av m. fl. (m) vari hemställts 1. att skullebifalla Kungl. Maj:ts förslag till ändring i förordningen (1972:266) om skatt på annonser och reklam med av motionärerna föreslaget tillägg till punkten 2 i anvisningarna till 1 §, innebärande att tekniska produktbeskrivningar, prislistor, recept, m. m. ej skulle anses som reklamtrycksak, 2, attriksdagen beslutade om ändring av 29 § förordningen (1972:266) om skatt på annonser och reklam i enlighet med motionärer nas förslag, innebärande att förhandsbesked om skatteplikt för trycksak på begäran skulle kunna meddelas inte endast skattskyldig som framställ de reklamtrycksak utan även utgivare av sådan trycksak. 1974:1808 av herrar Cariström (fp) och Hovhammar (m) varihemställts 1, att beslutade avslå skatteplikten förreklamtrycksak i förslag till ändring i förordningen (1972:266) om skatt påannonser och reklam. 2, attriksdagen, därest yrkandet ovan inte skuUe bifallas, beslutade att gränsvärdetför redovisningsskyldighet i skattepliktig årsomsättning bibehöUs vid nuvarande60 , att ikraftträdandet av ändringarna i förordningensenarelades till tidpunkt som vederbörande utskott beslutade om varigenomriksskatteverket erhöll tillräcklig tid för framställning av anvisningar ochberörda skattskyldiga medgavs tid för att sätta sig in i de nya bestämmelserna. Skatt pä annonser och reklam dels de vid början väckta motionerna 1974:187 av i Örebrom. (fp, c, m) vari hemstäUts att beslutade upphäva skatten påannonser och reklam, 1974:941 av () varihemställts att hos Kungl, Maj:t skuUe anhålla om nya bestämmelser somgav olika presstyper samma belastning i vad det gällde påförande av mervärde-resp, reklamskatt, 1974:1228 av i m. fl, (fp) varihemställts att hos Kungl, Maj;t begärde skyndsam ändring av reglernabeträffande reklamskatten så att den ej uttogs på medlemsinformation somframställts av de ideeUa organisationerna samt 1974:1237 av i m. fl, (c, m, fp)vari hemstäUts att på grundval av de erfarenheter som vunnitsbeslutade att upphäva förordningen 1972:266 5 § angående allmän reklamskatt. A. att med avslag på motionerna 1974:187,1974:1237 och 1974:1782 i vad avsåg det skattepliktiga varuområdet för reklamtryck- saker, 1974:1808 i vad avsåg upphävande av skatten på reklamtrycksaker och ändrade regler för redovisningsskyldighet och med anledning av motionerna 1974:1228, 1974:1782 i vad avsåg förhandsbesked och 1974:1808 i vad avsåg ikraftträdandet samt propositionen 1974:84 skulle anta det vid propositionen fogade förslaget till förordning om ändring i förordningen (1972:266) om skatt på annonser och reklam med de ändringar och tillägg som utskottet föreslagit, innebärande huvudsakligen dels rättför beställare av reklamtrycksak att erhålla förhandsbesked, dels rätt för beställare av reklamtrycksak att föra talanmot meddelat förhandsbesked, dels att de nya reglerna om skatt på annonser och reklamskulle gälla fr. o. m. den , utom såvitt avsåg mässor ochutställningar som skulle undantas från beskattning fr. o. m. den 1 juli 1974och dels att de nya bestämmelserna om redovisningsskyldighetskulle gälla fr. o. m. den , B. attriksdagen skulle avslå 1. motionen1974:1228, 2. motionen1974:1782, 3. motionen1974:1808, Skatt på annonser och reklam i den månmotionerna inte kunde anses besvarade genom vad utskottet hemställt under A, C. attriksdagen skulle avslå motionen 1974:941. 1. av herrar i (m),i Trobro (m) och () som ansett att utskottet bort hemställa, A. att med avslag på propositionen 1974:84 ochmed anledning av motionen 1974:941, i vad avsåg reklamskatt, motionerna 1974:1228, 1974:1237, 1974:1782 och 1974:1808 samt med bifall tiU motionen 1974:187 beslutade att förordningen (1972:266) om skatt på annonser och reklam skulle upphöra att gälla , B. att uppdrog åt Kungl. Maj;t att meddelaföreskrifter i fråga om reklamskattens upphävande, C. att beslutade uppskjuta behandlingen avmotionen 1974:941 i vad avsåg mervärdeskatt på tidningar till höstriksdagen, 2. av herrar i (m)och i Trobro (m) som i det fall reservationen nr 1 inte bifölls - ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1782 i vadavsåg reklamtrycksaker skulle anta av reservanterna föreslaget tillägg tillpunkt 2 i anvisningarna till 1 §. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar i , Josefson, och Hallenius (samtliga c). i (m): Reklamskatten torde vara en av de skatter somvarit mest omstridda. Den föreslogs av en oenig utredning och avstyrktes av deflesta remissmyndigheter. Den fortsatta utvecklingen visar tydligt vådan av attefter ett så dåligt underbyggt utredningsförslag genomföra en beskattningsformsom rymde så många och svårbedömda faktorer. Det är inte barabeskattningsmyndigheterna som förorsakats stora bekymmer, utan framför allt deskattskyldiga har hårt drabbats. Skatten har förorsakat mycket arbete, och stororo över att inte på rätt sätt kunna tolka bestämmelserna har spritt sig. Dessutomhar orättvisor uppstått i konkurrenshänseende olika företagsformer emellan. Det statsfinansiella resultatet står icke heller i rimligproportion till allt det arbete som myndigheterna och näringslivet förorsakas.Redan vid beslutet framhöll t. o. m. utskottets majoritet attriksskatteverket skulle ställas inför betydande svårigheter vid tUlämpningen avde föreslagna bestämmelserna, och detsamma gällde tryckerierna i fråga omreklamtrycksaker. Utskottet uttalade också att det fanns anledning anta att behovav författningsändringar kunde uppkomma relativt snart efter det attförordningen trätt i kraft. Det måste därför betraktas som ansvarslöst attändock i genomdriva en beskattningsform som t. o. m. det förberedandeutskottet fäller ett sådant omdöme om. Fjolårets motioner vittnar om att det var ett misstag attinföra reklamskatten. Detta intryck bestyrkes nu ytterligare. Den propositionsom nu behandlas är ett försök att komma tUl rätta med vissa svårigheter.Regeringen har dock sett sig nödsakad att föreslå borttagande av skatten påmässor och utställningar i dess helhet. I praktiken har det visat sig heltomöjligt att finna en rimlig ordning för denna beskattning. föreslås en deländringar som torde åstadkomma nya tolkningsproblem enligt vad som framhållitsfrån sakkunnigt håll. Nog borde regeringen efter dessa misslyckanden ha dragitde naturliga konsekvenserna och föreslagit skattens borttagande. Trots attutskottet gjort vissa ändringar tUl det bättre kvarstår alltjämt aUvarligainvändningar mot denna skatt. Utskottet säger nu; "Självfallet måste uppmärksammas att det finns enrimlig relation mellan å ena sidan de skattskyldigas ochbeskattningsmyndigheternas arbetsinsatser och å andra sidan det ekonomiskaresultatet härav för statsverkets del. Beskattningen får givetvis inte blinågot självändamål och utskottet ser de i propositionen framlagda förslagenfrämst som en strävan att undvika sådana verkningar. Utskottet förutsätter attbeskattningsmyndigheterna även i fortsättningen uppmärksamt följer utvecklingenoch lägger fram de förslag till ändringar som kan anses motiverade." Detta om något visar väl att det är en självövervinnelseför utskottsmajoriteten att alltjämt bibehålla skatten. Det är inte tillfredsställandemed beskattningsformer som så ofta som denna fordrar tekniska ändringar. Ingenskatt torde heller vara så dyr som denna för myndigheter och näringsliv, ochnettoresultatet torde vara ganska klent. Det är också orimliga krav som ställs på de skattskyldiga;att under straffansvar försöka tolka de svåra och invecklade bestämmelserna idenna författning. Det gäller särskUt för reklaratrycksakerna, där det ärmycket svårt att avgöra om skattskyldighet föreligger eller ej. För den händelse vår reservation om skattens borttagandeicke skulle vinna bifall har i Trobro och jag ireservationen 2 föreslagit vissa ändringar, som innebär att man liksom i dennuvarande förordningen bibehåller ett fritagande av prislistor m. m. frånbeskattning. Jag ber därför att få yrka bifall till de två reservationerna. Skatt pä annonser och reklam HerrHÖRBERG (fp); Reklamskatten är en mångtydig och dyrbarbeskattningsform. förslag blev föremål fören nedgörande kritik vid remissbehandlingen. I praktiken har farhågorna frånden besannats! Den nu behandlade propositionen försöker komma till rättamed de värsta otympligheterna, men den ökar byråkratiseringen. Föratt få rättvisa olika stora tryckerier emellan sänker man t. ex. omsättningsgränsenfrån 60 000 till . Detta medför cirka 350 nya skattskyldigasmåtryckerier.