prot · FX0957 · 1974-12-31 00:00:00 — Motionärerna anseratt denna gräns är aUdeles för låg och därför yrkas att beloppet skaU höjas tUl10 i en av motionerna yrkas t. o.m. att beloppet skaU höjas tUl . skulle inte vara för högt; det skulle efter avräkningav ortsavdraget motsvara en faktisk inkomst på . Men vireservanter har inte sträckt oss så långt. Om beloppet höjs från 5 000 tUl , får i realiteten de som har en faktisk inkomst understigande 15 000kronor denna fördel. Här har socialistpartierna i utskottet sagt nej. Jagbeklagar detta i högsta grad. Vi har här att göra med människor som i ordetsrätta bemärkelse mäste anses vara mindre bemedlade och som har svårigheter. Detvore därför en ringa gärd av rättvisa att vi klarade ut den här frågan. Vi som står för reservationen 4 alltså deicke-socialistiska ledamöterna i utskottet vUl sätta gränsen förresekostnadsersättning till två och enkel resa och beloppet förbidragsberättigande till i taxerad inkomst. Utskottsmajoriteten har velat slå vakt om ett beslut från1958. Vi måste emellertid ta hänsyn till penningvärdeförsämringen, och vi måsteäven ta hänsyn tUl att kommunalskatten numera inte är avdragsgUl. Därför ärförhåUandena påtagligt mycket sämre nu än 1958. Jag ber att få yrka bifaU till reservationen 4. Reservationen 11 har kommenterats av . Denhärieder sig från partimotion 1463 av m. fl. I denna yrkasatt vid behandling av statsverkspropositionen beslutar om statligabidrag tUl kommunala avfallsanläggningar och tUl bidrag tUl miljövårdandeåtgärder inom industrin m. m. anvisar 5 mUjoner kronor utöver regeringens förslagsanslagpå 50 mUjoner kronor. Denna höjning anser jag vara berättigad med hänsyn tUldet stora behov som föreligger av att minska vatten- och luftföroreningar eUerbuUer från industriell anläggning. Fm redogjorde för vad som här gjorts. Visserligenär det en hel del, men än återstår mycket. Behovet är störst när det gälleranläggningar för avfallsbehandling. Även en betydande sysselsättningsökningskuUe bli resultatet av en höjning av beloppet. Det är väl ändå angeläget attåstadkomma en sådan sysselsättningsökning, när det finns så många arbetslösa. Återvinning är en mycket viktig fråga. Naturvårdsverkethar förordat ett bidrag tUl kommunala avfallsanläggningar. Departementschefenvill inte förorda något sådant. Vi anser att detta är ett vUctigt problem, sommåste lösas snabbt. Därför yrkar jag bifaU tUl reservationen 11. Mer vore att säga, men timmen är sen och jagskaU bara yrka bifaU tUl reservationerna 4, 5, 7, 10, 11 och 14 samt i övrigttUl utskottets hemstäUan. FruTHEORIN (s): Vid punkten 29 angående bidrag tUldjursjukvård, som berörde, föreligger en gemensam borgerligreservation nr 4. historieskrivning kanske borde kompletterasnågot. Efter besluten har , alltså för någramånader sedan, enhälligt antagit ett förslag tUl ändring i distriktsveterinärorganisationen,som innebär att djurägama i princip skall bära de resekostnader som uppstår vidsjukbesök av veterinär. Dessa kostnader kan bli betungande för de djurägare sombor i glesbygden. Därför var det rimligt att resekostnadsersättning ochinställelsearvode inte skuUe tas ut av dessa djurägare för den del avvägsträckan som översteg per enkel resa. En utjämning borde ske mellandjurägama av kostnaderna för distriktsveterinäremas inställelse. Detta blevockså ett enhälligt beslut i . Däremot avstyrkte utskottet och avslog sedermera riksdagenenhälligt motionsyrkanden om en höjning av inkomstgränsen tUl 10 000 kronor.Man ansåg att en eventuell omprövning av bestämmelserna borde omfatta inte barainkomstgränsen utan också storleken av det belopp som veterinären högst skulleha rätt att ta ut av en bidragsberättigad djurägare. Utskottets dåvarandeordförande, i Skegrie, uttalade sin tUlfredsställelse över attutskottet hade kunnat ena sig om en kompromiss i, som han uttryckte det,"denna viktiga fråga och i en kompromiss som samtliga berörda parter bordevara ganska nöjda med om man har rimliga anspråk då det gällerdjursjukvård". förelåg således inte någon reservation. DetsärskUda yttrandet då har bli-vit en gemensam borgerlig reservation. Bidrag tUl mindre bemedlade djurägare infördes , dådet fanns ett behov av lindring av de mindre bemedlades kostnader fördjursjukvården, framför allt för sådana djurägare som bodde långt frånveterinären. då detta bidrag infördes saknades nuvarandesociaUag-stiftning. Enligt vårt nuvarande sätt att se bör anslag tUllåginkomsttagare närmast höra hemma på socialhuvudtiteln. Djursjukvården är endel av kostnadema i jordbruksdriften, och att motivera ytterligare subventionerav djursjukvården genom en höjning av inkomstgränsen torde vara svårt. 1 såfall får man också vara beredd att böria subventionera handelsgödsel, utsädem.m. för dem som har låga inkomster. Den utredning vari också en centerpartistisk riksdagsledamotdeltog som föregick propositionen behandlade frågan om en uppräkning avinkomstbeloppet från 5 000 tUl men avvisade enhälligt dennatanke. Utredningens förslag och sedermera beslut måste ansesinnebära en utvidgning av bidraget tUl mindre bemedlade djurägare. Enuppräkning av inkomstbeloppet tUl skuUe innebära att mångdubbeltfler lantbrukare än skuUe erhålla bidrag. TUl vill jag säga att det inte förhåller sigsom anförde, nämligen att man redan vid behandlingen krävdedessa ändringar. Det fanns, som jag tidigare sade, inga reservationer. HerrKrönmark ansåg att det skuUe vara av väldigt liten betydelse, om riksdagengjorde den förändring som reservationen 4 kräver och att det inte skulle röraså många djurägare. En grov uppskattning pekar på att det rör sig om mer ändubbelt så många som . Bland dessa skulle med aU säkerhet komma att finnassådana djurägare som med hänsyn tUl skattereglerna kan erhåUa bidrag men som rätteligeninte kan betraktas som mindre bemedlade. Med de nuvarande skattereglerna kannämligen många förmögna jordbmkare genom helt lagenliga avskrivningsreglerdeklarera mycket låga inkomster, och detta leder till att djurägare, som intekan betraktas som mindre bemedlade, kan erhåUa statsbidrag. Den reform som beslutade om ochsom reservanterna är beredda att riva upp har ännu inte trätt i kraft - detsker först den . Vi har således inte någon erfarenhet av de praktiskaverkningarna. Reservantema föreslår att en uppräkning av inkomstgränsen skaUgenomföras omgående. Någon särskUd utredning anser man inte erforderlig.Visserligen har veterinämtredningen enhälligt awisat förslaget, någon remiss omeffekterna av ett sådant förslag skulle inte behövas enligt reservantema, ochkostnaderna för statsverket har man över huvud taget inte beräknat, men ändåskall en sådan ändring i bestämmelserna kunna genomföras omgående. Har man genom en kompromiss, som skedde , uppnåttenighet i utskottet och senare också i , förväntar man sig att denkompromissen skall håUa och följas något och i vartfall tUls reformen hunnit böria fungera. Effekterna av en enhälligt beslutadreform bör rimligen utvärderas innan beslutar om ändring. Såvitt jagförstår hör det inte tUl vanligheterna att på så här lösa gmnder ochutan att kostnaderna för statsverket har beräknats fattar beslut om ändring istatsbidragen. Att först, , enhälligt besluta om en reform för att , innan reformenännu hunnit träda i kraft, vilja - eventuellt med hjälp -riva uppbeslutet vittnar knappast om respekt för fattade beslut. Jag yrkar avslag på reservation nr 4 och bifalltUl jordbruksutskottets hemställan under punkten 29. () kort genmäle: säger att det var ett enhälligtutskottsbetänkande . Det var det, men det fanns vid betänkandetockså ett särskUt yttrande. När säger att det gjordes en kompromiss,så vill jag påminna om att frågan om inkomstgränsen inte ingick i kompromissenmen att -vi ansåg att vi fick gå med på en kompromiss i det läge som då förelågdärför att det ändå skedde en förbättring av veterinärservicen, vilket var detviktigaste. Fm kan väl inte vara så oändligt glömsk att hon nu -vUlhävda att ett bibehåUande av inkomstgränsen ingick i kompromissen. När sedan säger att ett bifaU tUlreservationen 4 skulle kunna leda tUl att staten fick böria subventionerahandelsgödsel osv., så är det väl ändå att gå för långt. Här är det ju fråga omatt hjälpa dem som sitter allra mest trångt. Fm erinrar om att en centerledamot i utredningendeltog i prövningen av denna fråga. Ja, men det är rätt länge sedan dennautredning arbetade, och förhållandena har förändrats en hel del. Sedan säger att det kan bli mångdubbelt flerajordbrukare som får bidrag om inkomstbeloppet höjs. Visst kan det bli flera,men det gäUer ju här en rättvisesak. Vi har inte några erfarenheter på dettaområde, säger . Men det är väl ändå enfaldigt att uttrycka sig så,. Vi har haft dessa regler och belopp ända men de harblivit alltmer försämrade i och med penningvärdets förändring. Dessutom harkommunalskatteavdraget tagits bort. Detta är en rättvisefråga. Även om det blir som fåravgöra, kämpar vi en strid för att de som har det sämst i samhället skaU fä detlitet bättre. Jag beklagar att fm anhängare inte har sammauppfattning. () kort genmäle: Jag är inte alls glömsk, . Denkompromiss vi tog i utskottet föregicks av ett hårt och envetet arbete, och detgavs och togs rätt mycket från regeringspartiets sida för att vi skulle nå denenighet vi ansåg vara så viktig, vilket också jordbruksutskottets dåvarandeordförande mycket noga underströk i kammaren och påpekade jag använde detuttalandet tidigare i debatten att samfliga berörda parter borde vara ganskanöjda, om man har rimliga anspråk när det gäller djursjukvården. Det var herrHanssons i Skegrie slutsats om den överenskommelse som träffades. Jag kan inte förstå annat än att när det inte förelågnågon reservation utan bara ett enigt utskottsbetänkande måste kammaren havarit enig om det beslut man sedermera fattade. Det fanns motioner somutskottet enhäUigt avstyrkte, . Det fanns ett särskUt yttrandeockså, men det fanns ingen reservation. Och fattar vi ett beslut månad somskaU verkställas och träda i kraft året därefter, bör vi rimligen ha såpass mycket kurage att vi står för det beslutet tUls det har trätt i kraft.Först efter det att det skett en utvärdering kan vi återkomma med krav omförändringar. Det är inte den här vägen, , genom att höjainkomstgränsen, som man skall söka lösa de minst bemedlade jordbrukarnasproblem för med detta kan också, med de fuUt lagenliga avdragsregler som vi hari dag, följa de avigsidor som jag påpekade, dvs. man kan komma att gynnadjurägare med mycket goda inkomster som med hjälp av skattereglerna kan dra nersina inkomster Det är inte så det är tänkt. Det är tänkt att vi skaU gynna demsom är ekonomiskt svaga. Den fördelning som skaU äga mm sker mellan djurägamaenligt beslut som tog . Vi har aUtså där gått frammed det förslag som utredningen presenterade, en utredning som enhälligtawisade tankegångar. () kort genmäle: säger att det gavs och togs. Ja,fm , men man är väl ändå inte mera glömsk än att man minns vad somskedde trots de månader som gått . Vi diskuterade i första handantalet veterinärer och därefter gjorde vi kompromissen. Sedan diskuterade videt andra, som låg helt vid sidan och som vi också voterade om. Så vUle manvisa den tacksamhet som rådde för att vi fick ett utökat antal veterinärer. ordförande uttalade sig om gällde denna fråga och ingentingi det här avseendet. IfaU har svårt att läsa, skall jag läsa uppdet lUla stycke som står sist i det särskilda yttrandet, sedan behöver vi intestå här och höra resonera som hon gör: "Emellertid har vi iförevarande sammanhang funnit det vara väsentligt att utskottets behandling avärendet koncentrerades tUl prövningen av de allmänna riktlinjerna förveterinärorganisationens framtida uppbyggnad. Med hänsyn härtUl och då vi troratt vi härmed bidragit tUl den bästa totallösningen av hithörande frågor inuvarande läge avstår vi bl. a. från att göra några direkta yrkanden i dedetaljfrågor av ekonomisk natur som berörts." Då man sitter här i harman rätt att föra på tal det man tycker är orättvist utan att behöva blibeskylld för att inte stå vid en träffad uppgörelse. Denna fråga omdjursjukvården ingick inte i uppgörelsen, . Det kan Ni aldrigpåstå. FruTHEORIN (s) kort genmäle: framhöll tidigare attmångdubbelt fler jordbrukare borde komma i åtnjutande av statsbidrag, och jagsade då att det är förunderligt att man från reservanternas sida kräver ettupprivande av beslutet och ett omgående genomförande av en ändring avstatsbi-dragsbebestämmelserna, utan utredning, utan remissförfarande och utankartläggning av kostnaderna för staten. Jag vill bara påpeka att en grovuppskattning visar att från de nu ca 11 000 lantbrukare det rör sig om det i såfall skulle kunna bli fråga om ungefär 24 000, alltså mer än dubbelt så mångasom får statsbidrag. blir vetvi aUtså inte. Men att , i det här fallet en minoritet, eventuellt medlottens hjälp en majoritet, är beredd att på så lösa boliner ta ett beslut detfinner jag förunderligt alldenstund vi inte när beslutet omdistriktsveterinärorganisationerna fattades hade någon borgerlig reservation,trots motioner, som enhäUigt avstyrktes av utskottet och avslogs av kammaren. Jag yrkar bifall tUl utskottets hemstäUan. i (c): I anslutning tUi punkten 39 som upptar bidragtUl -viss praktiskt vetenskaplig växtförädling skall jag beröra någrasynpunkter i motionerna 1102 och 1104. Vi har på olika sätt blivit påminda om den förändring sominträtt beträffande försöriningsläget av livsmedel med höjda priser och bristpå vissa produkter. Detta ger oss anledning att tänka om, för en inriktning motökad livsmedelsproduktion men också för en förbättrad kvalitet på olikaproduktslag. Växtförädlingen har här en betydande uppgift, och det ärtacknämligt att vårt land har två framträdande växtförädlingsinstitutioner iSveriges utsädesförening vid och WeibuUsholms växtförädlingsanstalt. Debåda företagens verksamhet är av ungefär lika storlek vid en bedömning medutgångspunkt i vad de erhåUer i växtförädlaravgifter. Båda företagen erhåUerbidrag från staten, dock är skillnaden betydande. Till Sveriges utsädesföreningföreligger förslag om ett anslag om , vilket är en uppräkningmed från föregående år. TUl WeibuUsholm är föreslaget 225 000kronor, dvs. ett oförändrat anslag i förhållande tUl /69. hade att besluta i vissa frågorrörande , detta med anledning av 1971 årsSvalövsutredning. a. ingick däri en ökad satsning på växtförädling inomträdgårdområdet, vUket innebar ett särskUt anslag om för heltår, beräknat tUl Hammenhögsinstitutionen, som tUlhör . I motionen 1102 anhålles att WeibuUsholm också skalltUldelas ett särskUt anslag om tUI trädgårdsväxtförädling,varefter det totala anslaget tUl WeibuUsholm skuUe utgöra . Det framhåUes i motionen att Weibullsholm beräknasbudgetmässigt ha stått för ungefär hälften av de insatser som gjorts inomträdgårdsväxtförädlingen i . Efter sammanslagningen Hammenhög-Olsons Enke tordeSveriges utsädesförenings Hammenhögsinstitution och WeibuUsholm ha ungefärsamma förädlingsbudget. Det kan då inte anses förenligt med rättvisa att genomett statsanslag enbart tUl den ena förädlingsanstalten försämrakonkurrenssituationen för det företag som är huvudman för den andra anstalten, dvs.WeibuUsholm. I motionen framhåUes det betydande sortimentförädlingsarbetet omfattar och de grundläggande insatser som skett inom såvälköksväxtförädlingen som grönytesektom och blornsterförädlingen. Det föreliggerstarka skäl för att staten lämnar stöd tUl förädling av trädgårdsprodukter.Förutsättningarna att tUlgodose den växande efterfrågan på trädgårds- produkterav inhemsk produktion förbättras härigenom. Om än den svenska konsumtionen av trädgårdsprodukter ärlåg vid internationeU jämförelse, har en betydande ökning skett under senaretid. Och konsumenterna av trädgårdsprodukter får antas ha ett stort intresse aven förädlmg som leder tUl kvalitativt högvärdiga produkter från såväl närings-som smaksynpunkt. Vidare finns det bland de svenska trädgårdsodlarna ett stortintresse för att så långt som möjligt begränsa användningen avbekämpningsmedel. Därmed kan man säga att det råder ett allmänt intresse av attfå fram resistenta sorter, så att användningen av olika bekämpningsmedel kanbegränsas. Det är således flera faktorer som pekar på vikten av ökadförädling av trädgårdsprodukter. Statens anslag tUl denna förädlingsverksamhethar varit alltför blygsamt och bör därför ökas. Utskottsmajoriteten avstyrker motionen och hänvisar tillatt förslag föreligger om höjning av anslaget tUl jordbruksforskning med ca 1,3mUjoner kronor och att detta ger möjlighet tUl ökat stöd tUl trädgårdsväxtförädling.Nu användes detta anslag på något annorlunda sätt än vad det här är fråga om.Vidare har den föreslagna uppräkningen inte ens kunnat täcka inflations- ochlönekostnadsökningarna. Med hänvisning tUl det anförda yrkar jagbifaU till reservationen 7. Jag kan emellertid inte undgå att uttrycka min förvåningöver att inte utskottsrepresentanter anslutit sig tUlreservationen. Denna förvåning är grundad på att man från då dylikafrågor har behandlats och inte minst så sent som för sedan vidbehandlingen av den framtida jordbrukspolitiken krävt ökade insatser tillresistensbiologisk forskning. Här har man ett direkt tUlfäUe att i handUngbekräfta vad man sagt sig vilja medverka tUl. Jag vet inte om jag uppfattaträtt, men jag viU nästan betrakta detta ställningstagande som ett misstag. Menman har fortfarande möjlighet att rätta till detta och stödja reservationen närriksdagen om fattar beslut. Sedan, herr talman, bara några få ord i vad gäUer motionen1104, i vilken hemställs om i anslag tUl viss praktisk växtförädlingoch då med specialinriktning på förädling av sojabönan. Det är och som sysslar med denforskningen. Detta företag har efter många års intressant arbete erhållit godaresultat. Dock krävs ytterligare insatser för att få den bredd på forskningensom är önskvärd. Problemet att mätta en hungrande värld gäUermöjligheten att tillgodose de ökade människomassomas behov av protein. Här ärsojabönan den växt vars proteinsammansättning lämpar sig bäst för direkt humankonsum tion. Det påpekas ofta att är för kallt för odling avsojabönan, men våra växtförädlare har genom korsningar bevisat att det ärmöjligt att få fram sojabönor med mindre värmebehov för blomning ochfrösättning. Utskottet har intagit en något positivare attityd tUldenna motion. Utskottet understryker att det är viktigt att världensproteinförsörining ägnas uppmärksamhet. Odling av sojabönor måste, såvittutskottet kunnat bedöma, tUlmätas en stor betydelse i detta sammanhang. påpekasånyo möjligheten att erhåUa stöd tUl växtförädlingsverksamhet genom statens rådför skogs- och jordbruksforskning, ett anslag som tydligen kan räcka tUlmycket. Men utskottet anför ändå att skäl talar för en viss höjning av bidragetför ifrågavarande ändamål tUl och . Utskottet tUlmötesgårmotionärema i så måtto att det föreslår, att bidraget fastställs tUl 60 000kronor. Detta är i förhållande tUl Kungl. Maj:ts förslag en uppräkning med . framhöU att detta innebären höjning . Ja, det är riktigt, men det kan ändå diskuterashuruvida det är ett betydande statsbidrag med tanke på den verksamhet detgäller. Jag har för dagen inget annat yrkande än om bifall tUlutskottets hemstäUan men förväntar mig att det vid något annat tUlfäUe blir ettkraftigare påslag på detta bidrag. I dettaanförande instämde (). () kort genmäle: Föregående talare stäUde en direkt fråga tUlfolkpartiets företrädare i utskottet. Fm är tyvärr frånvarande . Jaghar självfaUet ingen anledning att nagelfara den bedömning som gjortbeträffande punkten 39, Bidrag tUl viss praktiskt vetenskaplig växtförädling.Men jämför man utskottsbetänkandet med motsvarande betänkande somvi nu behandlar, finner man att ändringar i prioriteringen skett på flerapunkter. har uppenbarligen prioriterat anslagen tUl skoglig forskningoch mUjövårdsinformation. Centem stödde kraven på höjningar i dessaavseenden. är fm ensam på dessa punkter. Jag föreställer mig att vi alla är mycket angelägna om attinte få aUtför stora budgetbelastningar, och jag vUl här beträffande bara hänvisa tUl motiveringen i utskottsmajoritetensskrivning. i (c) kort genmäle: Anledningen tUl att jag uttryckte en vissförvåning var att vi sent på vårsessionen hade att ta stäUning tUlungefär samma spörsmål som . Vi hade att behandla det då nya anslaget tUlträdgårdsväxtförädlingen. I en motion yrkades att WeibuUsholm skuUe erhålla ettanslag motsvarande det som då beviUades för motsvarande verksamhet,nämligen . Detta förslag framfördes i en samlad borgerligreservation. Om hade föUt samma väg , då anslagsäskandet höjtsfrån 210 000 tUl , hade vi också haft en gemensam borgerligreservation tUl stöd för motionen. Jag menar att man har rätt att uttrycka en viss förvåningöver att ändrat sig på denna punkt. Vid jordbruksutskottets betänkande har fogatsen reservation, nr 5, där reservanterna framhåUer att bedömningar av möjliga produktionsökningar i våra skogar leder tUl slutsatsen att skogs- produktionenkan ökas väsentligt. Man framhåller betydelsen därav och fortsätter i sittförslag tUl skrivning: "För att åstadkomma detta anser utskottet detnödvändigt att intensifiera insatsema för forsknings-, utvecklings- ochinformationsarbetet på det skogsvetenskapliga området." Mot bakgmnd av att vi nu har nått fram tUl en kraftigöveravverkning i våra skogar i förhåUande tUl den årliga tUlväxten instämmerjag i reservantemas uttalande om nödvändigheten av skogsvetenskaplig forskningoch även i deras bedömning att skogsproduktionen kan ökas väsentligt. Men låtmig sedan fäUa påståendet att det redan nu finns stora kunskaper omskogsproduktion och tUlväxtskapande åtgärder. Att sedan kunskaperna inteutnyttias tUl fuUo, generellt sett, av ekonomiska eUer andra skäl är också ettkänt faktum. Jag tar inte tUl överord när jag säger att det redan nufinns tUlräckligt med kunskaper för att väsentligt öka tUlväxten i våra skogar,om dessa kunskaper effektivt utnyttjas. Låt mig i korthet ge några exempel.Ansenliga kunskaper finns om fröers proveniens. Ett omfattandeutveck-Imgsarbete pågår med framställning av plantor i våra plantskolor, därframstegen skett mycket snabbt . Det finns kunskapom hur vi t. ex. med dikning och gödsling kan få en ökad produktion. Jag skallinte trötta kammaren med att exemplifiera mer; jag vUl bara konstatera att detpågår en betydande forskning om skogsproduktion. Den första omedelbara åtgärd som bör övervägas för atthöja skogsproduktionen är enligt min mening en skärpning av skogsvårdslagensbestämmelser när det gäUer skogsvårdsåtgärder. Man bör också undersöka humvidaytterligare stöd från statsmakterna kan anses nödvändigt. De frågorna prövasemeUertid av skogsutredning, och ytterligare debatt kan knappast varabefogad förrän den kommer med sitt betänkande. Jag ber dock att reservanternaobserverar att varken utskottsmajoriteten eller jag har uteslutit att enkraftigare satsning på forskning för en ökad framtida virkesproduktion kan varabehövlig. Vi nödgas alltid konstatera att kraven på forskningspengarinom olika sektorer är stora, och för ett litet land som vårt med begränsaderesurser är det knappast möjligt att tUlgodose aUa önskemål. Vi tvingasständigt att prioritera. Med tanke på detta och mot bakgrund av redan vunnaerfarenheter och kunskaper liksom av pågående forskning inom det här områdethar utskottet funnit att frågan i första hand bör prövas i anslutning tUl detställningstagande som kan föranledas av skogsutredning. Det bör kanske i detta sammanhang också framhåUas attKungl. Maj:t i proposition nr 61 bl. a. har föreslagit att 2 mUjoner kronoranvisas för forskning om och utveckling av maskiner och metoder förtUlvaratagande av skogsavfall m.m., vilket också innebär ett bättre utnyttjandeav den fiberråvara som produceras i skogen. Vidare har staten och StiftelsenSkogsförbättring träffat avtal om gemensam finansiering av forsknings-ochutvecklingsverksamhet rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling m.m.Avtalet löper ut . Man kan förutsätta att förhandlingar omfortsatt gemensam finansiering kommer tUl stånd.