prot · FX0942 · 1974-12-31 00:00:00 — i (vpk): Industriministern ägnar en stor del avdebatten åt att göra utflykter i andra länder där han inte är industriminister,och det må han kanske göra. Jag skall inte ta upp någon längre debatt om detta,men när industriministern nästa gång redovisar sina intressanta erfarenhetervore det bra om han också redovisade hur pass blygsam och kontrolleradprivatbUism(;ns utveckling ändå är i planekonomierna - trots att man i mångahänseenden kan kritisera dem för åtskilliga avsteg och felbedömningar. Framförallt hade det varit intressantare om han i stället för att citera PehrGyllenhammar hade ägnat sig åt att säga någonting om hur kraftfullt understöddkoUektivtrafiken är i dessa länder och vilken roll den faktiskt spelar. Men låtoss lämna utlandsscenerna och gå in på det egentliga ämnet. Visst har energisituationen påverkat och gjort intryck påutredare, på näringslivet och även, som jag nämnde, på folkopinionen. Det äringen tvekan om det. Men det förhållandet att man måste utreda vissafackmässiga ting befriar inte politikerna från det som fackutredarna aldrig kangöra åt dem, nämligen att ställa de maktpolitiska frågor som automatiskt kommeri förgrunden i och med det perspektiv som ruUas upp för framtiden. Detbefriar dem inte från att ställa de frågor som man måste beklaga att densocialdemokratiska delen av arbetarrörelsen aldrig ställde under trotsatt man hade upprepade chanser och trots att jag vet det inte minst avpersonlig erfarenhet det alltid har funnits en starkklasskänsla hos många inom den delen av arbetarrörelsen, en beredvillighet ochen beredskap att gå till aktion ide maktpolitiska frågorna, som regeringendäremot varit ängslig över och benägen att försöka kyla ned ochhälla vatten pä. Den maktpolitiska fråga som man måste ställa, som det helakoncentreras till och som jag här just för att markera debattens kärnpunkt villställa direkt till är ungefär följande: Inför de multinationellastorföretagens alltmer ökande makt, inför deras alltmer poUtiskt präglade sättatt agera, inför små länders alltmer påtagliga beroende av dessa storföretag,deras monopol och deras agerande, inför störningarna inom oljesektorn ocholjemonopolens prismanipulationer, inför den hotande framtida metallbristen,inför stagnationstendensen i sysselsättningen, som är ett led i den allmännakapitalistiska krisen, inför de växande okontrollerade kapitalrörelserna utöver gränser inför detta perspektiv: Är det uppfattning som medlem av arbetarrörelsen att det privatkapitalistiskasystem som råder här i kommer att vara ägnat att lösadet som obönhörligen blir folkflertalets problem? Och är det regeringens uppfattning att den svenska arbetarrörelsen även i fortsättningenskall basera sitt handlande för framtiden pii att detta system med privatkapitaläganderätt och växande maktkoncentration i sina grundvalar skall förbliintakt? Låt mig först säga tiU attSaint-Gobain i en skrivelse till industridepartementet har lämnat garantier försysselsättningen. Enligt företagets egna uppgifter är det första gången somdetta stora företag tvingats tUl en sådan åtgärd. Det är klart att man alltid kan diskutera innebörden i ettträffat avtal och till vilket resultat det har kommit. Vi kommer naturligtvisnogsamt att följa utvecklingen vid glasverk. Det är klart att vi, omman inte söker uppfylla den träffade överenskommelsen, har möjligheter tillingripanden som i en sådan situation får sträcka sig längre än vad de gjordenär vi tog ställning till Saint-Gobains möjligheter att övertaaktiemajoriteten. Jag anser att man har skyldighet att lita till ingångna avtal,men naturligtvis får man inte stå alldeles oförberedd inför eventualiteten attavtalen inte följs. Det gör vi inte heller. Då det gäller sysselsättningsprogrammet är det alldelesriktigt som uttalade, att det kräver väsentligt mera avindustriell aktivitet. Det är ur industrin vi skall hämta inkomsterna, det ärur produktionen vi skall få möjligheterna till att också vidga den offentligasektorn, om jag får uttrycka det så enkelt. Men vi köper inte barasysselsättning från multinationella företag som i fallet glasverk, därdetta enligt vår uppfattning var angeläget och nödvändigt. Vi försöker att viastimulans till forsknings- och utvecklingsarbete fä fram ny produktion. Liksomsvensk industri har kunnat visa "prov på goda kunskaper, godaaktiviteter för att via teknisk forskning och utveckling lägga grunden tUl eneffektiv industriproduktion tror och hoppas vi att det också skall vara möjligtför framtiden. Vi ser det också som angeläget att i vissa fall söka byggaupp en produktion kring varor eller produkter som vi importerar. Jag skullekunna visa på flera exempel, men jag nämner bara bilfälgsproduktionen uppe iLuleå - den tillverkning som är under uppbyggnad - ochbromsbandstillverkningen i med ny utländsk teknik som överflyttas iviss omfattning till Norriand, närmare bestämt till , vUket jag antaratt inte är obekant med. Jag skulle kunna nämna pågåendediskussioner om liknande' projekt syftande till att möjliggöra en utvidgning avvår egen produktion, skapa sysselsättning och ge oss ökade inkomster. Jag noterade att sade attägarintresset inte är avgörande och att han i och för sig inte är intresseradav det. Vidare sade han att förstatligande inte är något självändamål. Nej, detär riktigt. På den punkten kan vi vara överens. Men om utvecklingen i vårt landvisar att ett samhälleligt engagemang genom staten är nödvändigt också på detekonomiska området för att bygga upp en produktion, för att utnyttja våra naturtillgångar,för att ge vår arbetskraft sysselsättning och för att öka våra inkomster tilllandet, då hoppas jag att skall ha en fördomsfri syn pådetta och även acceptera att samhället går in och exempelvis stöder, som vi nuföreslår, en utbyggnad vid , engagemangen i varvsindustrin,en vidareutbyggnad av vår skogsindustri via där vi går in på detpetrokemiska området och där vi har aktiviteter i gång i fråga omoljehanteringen och i fråga om Om minskat beroende av multinationella företag, m. m. Om minskat beroende av midti-nationella företag, m. tn. naturgasen,vidare energiförsörjningen, kärnkraftsutbyggnaden osv. Jag vill inte gå in iden principiella debatten där jag bara har att notera att det krävs såutomordentligt betydande kapital att vi inte kan se någon annan möjlighet änden att samhället bär huvudansvaret. Då hoppas jag att skall vara villig att ställa sig bakom sådana förslag som vi kommer attpresentera för . Ja, i , jag vet inte om jag gjorde migskyldig till något som inte hörde hemma i debatten då jag gjorde en litenutlandsutblick. Jag bara noterade konsumtionsintressen i vårt land,konsumtionsintressen som också i de planhushållningsländer jag nämnde är ettfaktum och där man accepterar detta. Man har i vissa fall fått underkasta sigt. o. m. något av en marknadshushållning. Jag säger i vissa fall. Jag tänker pådet tillfälle då jag såg på skogsindustrin i östra delarna av därman för att få arbetskraft till skogsarbeten betalade, enligt uppgifter frånregeringshåll, omsatt i svensk valuta . Det är enbetydande inkomst och det tycker jag är riktigt. Den möjliggör självfallet förde i skogsindustrin där sysselsatta att konsumera andra artiklar än dem somtillhör livsnödvändigheterna - även bilar. Men all right, vi skall inte fortsätta inom det området.Jag skulle bara kunna svara i på hans sista fråga om minsyn på den vidare samhällsutvecklingen i vårt land. Jag är av den mycketbestämda uppfattningen att det krävs mera av planmässighet i vårt samhälle, attden ekonomiska utvecklingen för att tillgodose väsentliga demokratiskaintresssen måste präglas av en ökad och växande grad av samhälleligtinflytande. Vi kommer att behöva gå in med väsentligt större engagemang frånsamhällets sida i en vidareutveckling av vår produktion, vilket betyder attägarintressena kommer att inte oväsentligt förändras framöver. Låt mig bara nämna som ett enda exempel att vi viaStatsföretag svarar för ungefärligen av investeringarna inomindustrisektorn. De statliga bolagen har mellan av det totalaantalet inom industrin sysselsatta. Jag skulle tänka mig att om vi fårriksdagens gehör för en utbyggnad av stålverket i , kommer in påraffinaderiområdet och fuUföljer varvsutbyggnaden i , så kommer Statsföretagsgruppenatt svara för mellan av de totala industriinvesteringarnaunder den närmaste tioårsperioden. Det är självfallet så, ärade kammarledamöter, att dettapåverkar ägarstrukturen i vårt land i. en demokratisk riktning till förmån förkollektivet eller samhället och att med det också följer en förändring i vårtsamhälle i en riktning som är både önskvärd och nödvändig, mot ökad demokratimed betydande inslag av socialism. HerrLORENTZON (vpk): Jag tror att det är ett riktigt beskedindustriministern ger när han säger att Saint-Gobain har lämnatsysselsättningsgarantier och meddelat att det aldrig förut mötts avsådana krav. Men sådana företag försöker väl ta seden, dit de kommer. Varförinte göra en eftergift , om det gäller att tjäna pengar - mankan ju ta tillbaka Vidare skulle vi, om Saint-Gobain inte håller avtalet, hamöjligheter till kraftiga ingripanden. Det skulle vara intressant att veta vaddessa ingripanden egentligen innebär. Industriministern vet ju mycket väl attöverenskommelser som tidigare träffats med betydligt mindre företag än dettamultinationella företag ändå inte hölls när avgörandet skulle ske. Jag tänkernärmast på den uppgörelse som skulle träffas med iÖrnsköldsvik, där man gick helt vid sidan av regeringen och gjorde upp med ettannat företag. Varför skuUe Saint-Gobain i detta fall vara bättre och handla påett annat sätt än vad gjorde? När det vidare gäUer forskning och utveckling för att fåfram nya produkter och en ny produktion i vårt land är jag helt överens medRune . Det är bara så svårt att t. ex. inom skogsindustrin få tillstånd en utvecklad träkemisk forskning. arbetar man efter de gamlamodellerna, som innebär att skogen skövlas. Ändå har teknikerna ochvetenskapsmännen uttalat att man skulle kunna få fram nya konsumtionsvaror medträ som råvara, om det bleve en omfattande forskning på detta område. Jag äralltså i det fallet helt överens med industriministern. Om minskat beroende av multinationella företag, m. m. i (c); Jag skall bara kort kommentera det försök somindustriministern gjorde att inleda en socialiseringsdebatt. nu i sina broschyrer har börjat sägaatt det inte är fråga om socialism och inte heller om kapitalism blir man meroch mer villrådig om var gränserna egentligen går. Jag kan bara lovaindustriministern en sak, nämligen att när det gäller att tillgodosesysselsättningen i vårt land, socialt och lokaliseringspolitiskt, bör mansjälvfallet också pröva ett statligt engagemang förutsättningslöst, dvs. utanfördomar och utan dogmatik. Jag är helt nöjd med det besked som i har lämnat. Det betyder att han inte är rädd för att deåtgärder som vi vidtar, exempelvis i fråga om den statliga företagsverksamhetensutbyggnad, också kan betecknas såsom socialism. Där har jag min syn påproblemet. Statsföretag må ha redovisat sin; jag delar den inte i detavseendet. säger: Statsföretagandet är ingetsjälvändamål. Men det är inte detta som är det väsentliga. Låt osskomma fram till en debatt om just det som nu förde in; Vadär riktigt att göra för att bereda svenska medborgare sysselsättning, vad ärriktigt att göra för att vi skall utnyttja våra naturtillgångar? Låt oss göradet som vi gemensamt bedömer som riktigt, även om det kanske kräver en nyorientering och en ny syn på ägarförhållandena! Överiäggningen var härmed slutad. Om en orientering rörande den framtida energiförsörjningen § 11 Om en orientering rörande den framtida energiförsörjningen Herr industriministern ordet för att besvara () der framställdainterpellation, nr 7, och anförde: har frågat mig om jag är beredd attge kammaren en översiktlig orientering om det planerings- och utredningsarbetesom pågår inför arbetet på ett program för den framtida energiförsörjningen ochom hur regeringen med hänsyn till det pågående utredningsarbetet bedömer deproblem som hänger samman med vår framtida energiförsörjning. Jag lämnade en utförlig redogörelse för de utredningarinom energiområdet som pågår i mitt svar påinterpellationer framställda av herrar , och i Malmösamt . 1 några av de viktigaste av dessa utredningar ingårriksdagsledamöter från samtliga partier. Utredningsarbetet har framskriditså långt att några av utredningarna snart kommer att lämna sina rapporter. Basunderlaget för det energipolitiska programmet kommeratt ges av energiprognosutredningen, , som har till uppgift att göra entotalprognos med flera alternativ för utvecklingen av energiförsörjningfram . a. skall utbytbara former för energiproduktionjämföras med varandra och möjligheterna studeras att inom olika områdenbegränsa energiförbrukningen.- En parlamentarisk grupp med företrädare församtliga riksdagspartier är knuten till EPU. Utredningen lade :fram enlägesrapport och beräknas komma med sin slutrapport i höst.Utarbetandet av energiprognoser kommer sedan att fortsätta som en permanentverksamhet inom statens industriverk. På kärnsäkerhetsområdet pågår flera utredningar, bl. a.närförlägg-ningsutredningen, som kommer att lämna ett stort tekniskt material isitt betänkande som är under tryckning. Utredningen med uppgift att undersöka frågan om förvaringav det högaktiva avfallet från kärnkraftverk, AK , avser att lämnasin första rapport eller maj. Enligt vad jag inhämtat kommer rapportenatt bl. a. innehålla en beskrivning av hur högaktivt avfall uppkommer och hurdet nu hanteras och lagras vid olika utländska anläggningar. Jag har för avsiktatt föreslå Kungl. Maj:t att till även hänskjuta frågan omhantering och lagring av låg-och medelaktivt avfall. I ingårrepresentanter för samtliga riksdagspartier. Inom delegationen för atomenergifrågor pågår arbete föratt i samråd med centrala driftledningen undersöka riskerna för sabotage vidkärnkraftsanläggningar. Inom delegationen pågår också andra utredningar påkärnsäkerhetsområdet; bl. a. arbetar delegationen på en rapport till detinternationella atomenergiorganet, lAEA, rörande den inhemska kontrollen avklyvbart material. Delegationen för atomenergifrågor har fått i uppdrag attutarbeta redogörelser rörande för det första erfarenhetema avkvalitetskontroll av kärnkraftverk i , för det andra planeradesäkerhetsåtgärder för att skydda transporter av klyvbart material ochförhindra sabotagevid kärnkraftsanläggningar och för det tredje förfarandet vidsäkerhetsgranskning av kärnkraftverk. Delegationen för forskning rörande kärnkraftens säkerhets-och miljöfrågor, som har arbetat , har ett antal intressanta projekt på gång, som bl. a. berör metoder och system för att förebygga och hindra följderna av haverier vid kärnkraftverk. Ekologiproblemen uppmärksammas bl. a. genom utveckling av olika mätsystem för aktivt utsläpp. På oljeområdet vill jag först nämnapetroindustriutredningen, som påbörjade sitt arbete under slutet av ochöverlämnade en lägesrapport . Lägesrapporten innehåller enbeskrivning av petroindustrins struktur samt en redogörelse för mUjö- ochkulturgeografiska förhållanden på de orter där det finns sådanindustri i . Vidare har man inventerat alternativa lägen förraffinaderier samt gjort en beräkning av produktions- och transportkostnaderför olika raffinaderilägen. Mot bakgrund av aktuella planer på en utbyggnad avraffinaderikapaciteten ämnar jag föreslå Kungl. Maj:t attpetroindustriutredningen med förtur behandlar frågan om den framtidaraffinaderiutbyggnaden och redovisar material som belyser desamhällsekonomiska konsekvenserna vid val av alternativa orter för kust-ochinlandslokalisering. Förutsättningarna för att bygga ett nytt raffinaderi meden kapacitet på undersöks avindustridepartementet och Statsföretag gemensamt. för forskning och utveckling inomenergiområdet, som tillkallades , är i full gång med attkartlägga pågående forskning och utveckling inom energisektorn och vilka ytterligarebehov av forsknings- och utvecklingsarbete (fou) som föreligger. Med detta somutgångspunkt skall utredningen föreslå mål och riktlinjer för de samladefou-insatserna på energiområdet . Samtligariksdagspartier är representerade i kommittén. Kommittén skall redovisa sittarbete . har överlämnat sin utredning omförutsättningarna för vattenkraftsutbyggnader i , I utredningenredovisas elva kraftstationer som kan byggas ut i tre etapper. En fullständigutbyggnad skulle ge ett energitUlskott på 4 miljarder kWh, vilket motsvararungefär av vår nuvarande årliga förbrukning av elektrisk energi.Beträffande huvudälvarna i södra och norra pågår förnärvarande utredning om möjligheterna till fortsatt utbyggnad. Det är vidarekänt att i samarbete med vattenfallsverketinventerar samtliga utbyggnadsmöjligheter i vattenflödena norr om nu nämnda utredningarna bör, efter viss komplettering med material sombelyser miljövårdsfrågor m. m., ge underlag för en samlad bedömning avmöjligheterna till fortsatta vattenkraftsutbyggnader. tillsattes för att undersökaförutsättningarna för strukturrationalisering av eldistributionen ochelproduktionen och utarbeta förslag om lämpliga organisationsformer. Därvidskall särskilt behandlas frågan om det statliga och kommunala inflytandet ocholika Om en orientering rörande den framtida energiförsörjningen Om en orientering rörande den framtida energiförsörjningen former avsamverkan mellan stat, kommun och andra intressenter. Organisationsförslagetskall enligt direktiven innefatta regler om sammanslagning och inlösen avföretag. Utredningen beräknas fortsätta hela detta år. Inom industridepartementet har under de senaste månadernainventerats vilket ytterligare underlag som behövs för utformningen av ettenergipolitiskt program. Vi hoppas också få en hel del uppslag och synpunkter i , som tillsattes för att biträdaregeringen med kunskaper och erfarenheter på energiområdet. Rådet har hållittre sammanträden och är ett värdefullt forum för diskussioner om denframtida energipolitiken. Den energipolitiska delegationen, som ocksåtillsattes , har till uppgift att verka för koordineringav den energipolitiska planeringen och ta initiativ som är ägnade att öka vårlångsiktiga försörjningstrygghét på energiområdet. Vi har ordnat fyra journalistseminarier, i ,, och och i , dit journalister harinbjudits för att under ett tvådagarsmöte få tillfälle till information om ochmöjlighet att diskutera olika sidor av energipolitiken med tjänstemän ikanslihuset, företrädare för utredningar och experter på kärnsäkerhetsfrågor.Jag hoppas att dessa seminarier har underlättat för journalisterna att få deninformation de behöver för den energipolitiska debatt som vi räknar med skallföras i massmedia. Vi vet att inte bara massmedia utan också allmänheten harvisat ett stort intresse för energipolitiken. En mätare på detta intresse ärden brevskörd som kommer till regeringen och som har ökat kraftigt under densenaste tiden. Breven innehåller bl. a. förslag till metoder förenergibesparing och utveckling av nya former för energiproduktion samtsynpunkter pä den framtida energipolitiken. För att Stimulera en bred energidebatt har regeringenbeslutat föreslå ati: ge ett särskilt bidrag för studiecirklar omenergipolitiken. Ett förslag till uppläggning och finansiering av dennaverksamhet presenterades vid energirådets senaste sammanträde. Företrädare förde tio största studieförbunden och de fem riksdagspartierna kallades attdiskutera detta förslag . De fick då en lista överenergilitteratur utgiven i och erbjöds en del offentligt tryck ochannat material som har publicerats i statlig regi. Kursmaterialet skallgivetvis utarbetas av studieförbunden själva, men vi har också erbjudit oss attställa en vetenskaplig referensgrupp till deras förfogande för att hjälpa demmed faktagranskning av det material de får fram. Vi hoppas att det blir en storanslutning till energistudiecirklar och att vi finner former för att fådel av de synpunkter som kommer fram i olika cirklar. När det sedan gäller frågan om hur regeringen bedömer deproblem som hänger samman med vår framtida energiförsörjning kan jag återigenhänvisa till mitt interpellationssvar och tillstatsministerns svar på en interpellation av . Regeringenssyn på den framtida energiförsörjningen har inte ändrats . Vi serdet fortfarande som ett huvudintresse att förbättra försörjningstryggheten.Det är inte troligt att efterfrågan på energi kommer att öka i den utsträckningsom varit fallet, men det är ändå orealistiskt att tro att vi intekommer att behöva ytterligare energitillskott . Den fortsatta utbyggnaden av vår industri, vUken är ensysselsättnings-politisk nödvändighet, kommer att kräva tillgång till merenergi, för att nu bara ta ett exempel. Det gäller även under förutsättning aven betydligt skärpt vaksamhet beträffande möjligheterna att spara och hushållamed energitillgångarna. En förbättrad arbetsmiljö i våra industrier kommerockså att kräva mer energi. Jag kan också peka på att det fortfarande finns ettstort antal bostäder i som inte har den standard som vi betraktarsom självklar. Allt fler får möjlighet att skaffa sig fritidshus, som drarextra energi. Vi kan därför inte besluta att energikonsumtionen skall liggakvar på nuvarande nivå. hoppas vi att det med exempelvis bättrebyggnadsisolering och bättre uppvärmningsteknik skall gå att hålla ökningen avenergibehoven på en rimlig nivå. Prisstegringarna hartroligen redan medfört en dämpning i förhållande till tidigare prognoser. Med denna utgångspunkt måste vi ta ställning till hur detökande energibehovet skall tillgodoses. är vi till 75 procentberoende av importerad olja för vår energiförsörjning, och vi måste räkna medatt oljan även kommer att spela en domineranderoll för vår energiförsörjning. De förändrade förhållandena på den internationellaoljemarknaden och erfarenheterna från vinterns akuta kris har klargjort attsamhället bör ta ett fastare grepp om även denna del av vår energiförsörjningmed syfte att förbättra och förstärka vår försörjningssäkerhet. Detta kräveråtgärder över ett brett fält, där vissa ger resultat först på lång sikt. Beredskapslagring av olja är ett sätt att lindra depåfrestningar på samhällets olika funktioner som följer med störningar itillförseln på grund av internationella kriser. Genom av godkändaoljelag-ringsprogram har en omfattande lagring skett för framför allt krigs- ochavspärrningsfallen. Vår beredskap inför fredskriser kommer att förbättras genombeslutet att successivt /751976/77 bygga upp ettråoljelager . Denna råoljelagring kommer att ske istatlig regi. Inom överstyrelsen för ekonomiskt försvar förbereds också enutökad statlig lagring av färdigprodukter, framförallt eldningsolja. raffinaderikapacitet är internationellt sett låg.Erfarenheterna från vinterns kris har visat att detta är till nackdel både förenergiförsörjningen och för försörjningen med råvaror till den petrokemiskaindustrin. Regeringen är därför positivt inställd till en ytteriigare utbyggnadav raffinaderiindustrin. Många företag visar intresse för utbyggnaden. Deförslag som annonserats avser tillhopa en utbyggnad avstorieksordningen . Utbyggnadsbehovet fram är avstorleksordningen . Regeringens politik kommer att vara attytterligare utbyggnad skall ske planmässigt med hänsynstagande till viktigasamhälleliga intressen. Det projekteringsarbete som initierats av Om en orientering rörande den framtidaenrgiförsörj-ningen 8 protokoll 1974. Om en orientering rörande den framtida energiförsörjningen industridepartementethar jag redan nämnt. Regeringens avsikt är att göra en samladutvärdering av olika föreliggande utbyggnadsmöjligheter och på grundval häravavgöra vilka utbyggnader som skall medges. Frågor orn raffinaderiutbyggnad kan inte behandlasfristående från frågor om hur råoljeförsörjningen skall säkras. Sedan tre årtillbaka bedriver det halvstatliga bolaget borrningar i , på Gotlandoch i efter olja och gas. Ett annat halvstatligt bolag avser attbedriva borrningar i bl.