prot · FX0934 · 1974-12-31 00:00:00 — I förra årets utskottsbetänkandestod det att utskottet anser att det kunde finnas skäl som talar för en längreersättningstid, men det viktiga bedömde vi vara att föräldrarna -adoptivföräldrarna i detta fall fick samma ställning som biologiska föräldrarhar. har ersättningstiden byggts ut med ytteriigare en månad, vilket göratt det finns flera grupper som har möjlighet att få ersättning. Man har i sina motioner glömt att tala om andra grupper.Vi har skrivit i utskottsbetänkandet "andra ömmande fall". Jag skullevilja utveckla det. En kvinna föder sitt barn men måste av sociala ellerekonomiska skäl lämna bort barnet . kan hon ta hembarnet, men då har redan den tidpunkt passerat, då hon skulle ha ägt rätt tillföräldrapenning. Jag skulle kunna tänka mig att det barnet när det kommer hemtUl sin biologiska moder kan ha lika stora anpassningsproblem sorn ettadoptivbrn har. Därför har vi sagt i betänkandet att dessa frågor bör lösas iett sammanhang. Ingen har nämnt dessa ömmande fall i några motioner vare sigförra året eller . Det har bara varit adoptivbarnen man har talat för. HerrHENMARK (fp) kort genmäle: Jag vill bara till säga att detnaturiigtvis är mycket ömmande fall när ett barn blir sjukt. Jag har fuUförståelse för att de problemen också bör ut. Men det är faktiskt så att adoptivfallen är ganskavanliga, eftersom det numera praktiskt taget är otänkbart att få ett svensktadoptivbarn. Man måste få det från utlandet, och vet lika bra som jagvilka bekymmer det är innan en sådan adoption kan genomföras. Det innebär attdessa föräldrar regelmässigt icke får en med andra föräldrar jämbördigställning. Här kommer alltså föräldrapenning att utgå . Om detexempelvis tar , vilket inte är någon ovanligt när detgäller adoption, blir det en mycket liten föräldrapenning som den familjen får. Fröken (): I motionen 669, som har väckts av och mig, har vi hemställt att föräldrapenning skall utgå i tolv månaderi stället för, som föreslås i propositionen, . Men med tanke på vadman vet om värdet för barnet att ha nära och uppodlade kontakter inte bara medsin mor, vUket man ofta och gärna talar om, utan också med sin far, vilket inteär lika uppmärksammat, har vi i motionen sagt att ingen av föräldrarna ensamskulle få uppbära föräldrapenning mer än . Föräldrarna skuUe alltsådela på ledigheten för att båda föräldrarnas kontakter med barnet skulle bUlika goda. Undantag skulle få göras beträffande ensamma föräldrar eller då enamaken är sjuk och inte kan ha hand om vårdnaden. Som ett följdyrkande har vi hemställt attanställningsskyddet skall utsträckas tiU , så att det sammanfallermed den längsta tid endera av föräldrarna kan uppbära föräldrapenning enligtvårt förslag. Undantaget i detta avseende blir självfallet detsamma sombeträffande tiden för uppbärande av föräldrapenning. Utskottet har behandlat vår motion rätt kallsinnigt,vilket är förvånande med tanke på att många av de remissinstanser som hade attta ställning tUl familjepolitiska kommitténs förslag - kommittén föreslog sombekant åtta månaders föräldrapenning ansåg att den föreslagna tiden var förkort och ville ha tiden utsträckt tUl . har chefen för , såsom han aviseradedet i statsverkspropositionen, tillkallat en utredning för att. pröva vissafrågor inom föräldraförsäkringen, bl. a. ersättningstidens längd. Utskottethänvisar till denna utredning. Det är rätt förvånande att utskottet då intehänskjutit motionerna 669 och 692, som har i stort sett samma yrkande, tilldenna utredning. Liksom utgår jag emellertid ifrån attutredningen kommer att ta upp de frågor som berörs i de båda motionerna och attvi snart får ett förslag om utsträckt tid för föräldrapenning. Jag avstårdärför från något yrkande. Jag är emellertid övertygad om att de krav vihar i vår motion kommer att växa sig allt starkare och att vi får anledningåterkomma till dem. När det gäller den andra frågan som tagits upp i motionen692 och som följs upp i reservationen 1 har jag tidigare haft motioner medsamma syfte. Förslaget innebär att begränsningsregeln i 3 kap, 13 § lagen omallmän försäkring skall utgå. Jag har inte någon sådan motion men är gladatt frågan ändå kommit under prövning. Jag yrkar bifall till reservationen I och iövrigt till utskottets hemställan. Allmän försäkring m. m. 1 dettaanförande instämde i (c). AUmän försäkring m. m. HerrHYLTANDER (fp); Jag begärde ordet med anledning av vad fruHåvik sade om de principiella synpunkterna på denna reform. Jag har inte ochefter vad jag kan finna har inte någon annan heller riktat någon kritik motreformen, utan vi är överens om att det är bra att den har kommit. Den kan dockbli bättre. Vad sade om en poUtisk markering må stå för hennes egenräkning. Men om man, såsom det föreslås i propositionen, kan utvidgaersättningstiden från efter endast två månaders erfarenhet när propositionen skrevs hade man inte ens den erfarenheten - är det inteologiskt att det föreslås att andra saker som befunnits vara oriktiga rättastill utan att ytterligare erfarenhet avvaktas. Det gäller framför allt fråganom begränsningstiden för de sjuka barnen. Lika väl som man i det ena fallet kanföreslå en utvidgning av tiden , bör man kunna göra det i detandra fallet, så att föräldrarna tUl sjuka barn får samma rätt som andraföräldrar när barnet kommer hem från sjukhuset. Ett barn som varit sjukt vidfödseln och vårdats på sjukhus är inte i bättre kondition när det kommer hemfrån sjukhuset än det friska barnet som kommer hem direkt efter födelsen. Jagtycker därför att borde kunna instämma i reservationen 1. 1 mitt särskilda yttrande som har nr 6 förutsätter jag attden utredning som tillsatts för att överse föräldraförsäkringen ingående prövarfrågan om fosterföräldrars rätt till föräldrapenning och föreslår deförändringar av gällande bestämmelser som kan finnas påkallade. När vi nu harsocialministern i kammaren skulle jag rakt på sak vilja fråga honom om jag harrätt när jag förutsätter att utredningen kommer att beröra dessa saker. Detvore lämpligt att få ett klarläggande besked på den punkten. HerrCARLSHAMRE (m); Jag tror att det kan vara värt avkammarens tid att försöka få någorlunda riktiga proportioner på den fråga somtagits upp dels av och dels av , nämligen frågan om desjuka, handikappade eller utvecklingsstörda fosterbarnens vårdbidrag. Detskulle kunna synas som om utskottsmajoriteten - och sannolikt ocksåriksdagsmajoriteten - vore väldigt kallsinnig tUl en illa utsatt grupp av barn.Men det är faktiskt inte så. Förhållandet är att denna grupp av barn - jag höllpå att säga - nästan inte finns. Den är så liten att problemet knappastexisterar. Totalt utgår vårdnadsbidrag för vård av svårt handikappadebarn till drygt 8 200 barn i hela . Det är ett bidrag som utgår endastvid mycket kvalificerade vårdbehov - man kan gott säga endast i de fall där detär nödvändigt att någon finns hos barnet. 1 lindrigare fall än såutgår inte denna form av stöd. Det gäller alltså inte många totalt. Hur många av dessabarn som är fosterbarn, dvs. barn som vårdas i annat hem än det egna, har jaginte hunnit ta reda på, men det är sannolikare att det är några tiotal än någrahundratal i hela . 1 många kommuner har man inte ett enda sådant fall. Iandra kommuner har man något enstaka. 1 en mycket stor kommun kanske det är enhandfull, något tiotal eller så. är det inte så att barnen lämnas utan stöd. Som riktigtpåpekats i reservationen av i är kommunerna ålagda attkompensera föräldrarna för merkostnader på grund av barnens tillstånd. Frågan är alltså om kommunerna av detta skäl skaU hasärskilt bidrag från staten. Där har vi följt en allmän linje iutredningsarbetet och i reformarbetet , nämligen att man skallundvika att skicka småpengar mellan olika huvudmän därför att ett barn flyttatfrån en institution till en annan eller från ett hem till ett annat. Det gällerför ringa belopp för att det skall vara någon mening med det. Man kan dock få intrycket att det gäller väldigt stora summor.I reservation 7 står; "Kommunerna har i stäUet ålagts att ekonomisktkompensera fosterföräldrarna för merkostnader i samband med vård av sådantbarn. De belopp som kommunerna skall utge uppgår till avsevärda belopp." Det kan vara avsevärda belopp om man ser dem individuellti förhållande tUl vad en enstaka människa får i stöd i olika situationer, menför kommunerna är det inga avsevärda belopp. Jag vågar påstå att de är heltförsumbara, och det är inte någon mening med att införa särskilda regler för attkompensera kommunerna. metod att återgå till att knyta bidragettill barnet och inte till den vårdande föräldern är enligt mitt sätt att seoantaglig, eftersom vi då går miste om den mycket stora fördel som vi vunnitgenom omläggningen, nämligen att kunna göra vårdnadsbidraget tillpensionsgrundande inkomst talade om detta i annat sammanhang. Vihar verkligen vunnit en stor framgång, när den som tUlbringar år medatt vårda ett sjukt eller handikappat barn åtminstone får sin pensionsrättnågorlunda tryggad. Denna trygghet försvinner, om vi inte lägger bidraget såsomen inkomst hos den vårdande föräldern. Därav denna konstruktion. Inom familjepolitiska kommittén bedrev vi ett långtutredningsarbete om detta och kom fram till att det inte enbart av denanledningen att några kommuner får ta på sig en kostnad på några -kanske några tiotusental kronor i mycket stora kommuner - var värt besväret attskriva särskilda regler om kompensation. Allmän försäkring m. m. HerrHENMARK (fp) kort genmäle: Jag tycker att bedömning avfrågans omfattning än mer talar för att det är dumt att ha särskilda bestämmelserför fosterbarn. Så blir det ju . Hade man tagit fosterföräldrar tillsammansmed adoptivföräldrar och vanliga föräldrar, hade det inte blivit någrasärbestämmelser. Men blir det särbestämmelser, vilket vi skulle ha undvikit.Herr Carlshamre borde verkligen hålla med mig på denna punkt. Särskilt när detgäller ett så litet antal, borde man inte ha dragit sig för att ge även demkompensation. Jag har för min del inte yrkat på att man skall gåtillbaka till att bidraget skall följa barnet. Jag har bara sagt attfosterbarnet inte bör ges någon särställning genom att det är fosterbarn, utanfosterföräldrarna bör få sådant bidrag att de kan vårda barnet. HerrCarlshamre påstår att kommunerna är ålagda att höja ersätt- AUmän försäkring m. rn. ningen.Han sätter tydligen större tilltro till i reservation äntUl utskottets saklighet. I utskottsbetänkandet står på s. 12 att"i skrivelser till barnavårdsnämnderna ochde sociala centralnämnderna uttalat att dessa för tiden efter den 1 januari1974, dvs. den tidpunkt då de nya bestämmelserna om vårdbidrag trädde i kraft,bör överväga en justering av ersättningen till fosterföräldrar---- ".Jag har tidigare fått lydelsen att det utfärdats en rekommendation.Det är inte detsamma som ett åläggande. Det är ingen lag, såvitt jag kanförstå, utan alltjämt har kommunerna full självbestämmanderätt. Jag tror Ukamycket på utskottet som jag tror på kommunist reservationen. FruMARKLUND (vpk) kort genmäle: Det ligger säkert en hel del i resonemangetom att fosterbarn inte borde placeras i någon särställning jämfört med andrabarn, och det är antagligen också riktigt att det inte skulle ha uppståttproblem av det slag som vi har påtalat i vår motion om inte just fosterbarnenhade den här särställningen. Men är vi ju inne i ett system som för med sigde effekter som vi har påtalat. De här merkostnaderna har kommunerna alltsåredan, och vårt yrkande om kompensation utgår från detta faktum. Hur pass omfattande problemet är har jag inte tagit redapå. Jag har uppmärksammats på det i min egen hemkommun, och där bedömer manändå beloppet som avsevärt. Man menar att det borde inte vara så att det somtidigare betalades till fosterföräldrarna med statliga medel nu skall ersättasmed kommunala medel. Man anser alltså att detta är och det är också vad jaghar reagerat mot ytterligare en bit som övervältras från stat tUl kommun. Detär något som den pågående utredningen skall försöka komma till rätta med, menjag tycker inte att man som saken utreds bara skall öka antaletövervältringar och därmed problemets storlek. () kort genmäle; Vi behöver inte tvista om vad i sitt föregående inlägg. Det kan han sedermera konstatera i protokolletoch till äventyrs justera om det skulle behövas för att stämma med vad hanverkligen menar. Vi behöver heller inte tvista om innebörden i ordenrekommendation, råd, åläggande osv. Det faktiska förhållandet lär nog ändå varaalt fosterföräldrar får den kompensation som här är avsedd. Det faktiskaförhållandet är också, som jag sade, att det handlar om ett mycket litet antalbarn som inte rimligen kan vara någon ekonomisk belastning. Inte ens om allabarnen skulle ha råkat finnas i samma kommun - vilket ju nu som bekant inte ärfallet - skulle det ha blivit fråga om ett så förskräckligt stort belopp. Vidare finns det ju en avgörande skillnad mellan å enasidan biologiskt egna barn och adoptivbarn och å andra sidan fosterbarn,nämligen att det egna barnet och adoptivbarnet blir där det är, medanfosterbarnsförhållanden kan vara kortvariga eller långvariga. Ett barn kanplaceras i fosterhem för av någon månad likaväl som under barnets hela uppväxttid.FörhåUandena växlar alltså mycket mer i fråga om fosterbarn, och därför hardet ansetts mera praktiskt att den huvudman som har hand om placeringen ocksåtar hand om finansiering av det trots allt ganska bidrag som det härgäller. Vad jag har velat säga är enbart att det inte är barnensom är diskriminerade i jämförelse med andra. Fosterbarnen får sitt stöd, mende får det i en annan form av praktiska skäl. () kort genmäle: Jag vill då bara ställa två frågor till herrCarishamre. Anser det vara fuUt naturligt att fosterbarn har ensärställning och att de därför aUtjämt skaU ha det? Och kan mig vUken garanti som finns för att fosterföräldrarna får denersättning som motsvaras av vårdbidraget? () kort genmäle: På den sista frågan kan svaret vara mycketenkelt. Det är sannerligen så pass svårt att hitta bra fosterbarnsfamiljer att kommunen vackert får lov att betala vad det kostar att få barnenplacerade. Det är garanti nog i och för sig. Där gäUer lagen om tillgång och efterfrågan. Beträffande den första frågan vill jag säga att det berorprecis på vad menar. När det gäller bidragets konstruktion och vemsom skall svara för det är jag fortfarande beredd att anse att det kan göras enskUlnad mellan fosterbarn och andra barn av praktiska skäl, helt enkelt därföratt fosterbarnsförhållandet inte är lika bestående som t. ex. adoptionen. Allmän försäkring m. m. FruFR/ENKEL(fp); nämnde inte ett ord om vårt förslagom utredning angående ett särskilt vårdnadsbidrag till personer som vårdarsjuka eller äldre anhöriga i hemmet. Jag vet inte om denna fråga för så ovidkommande att det inte ens finns anledning att ta upp den här. För migär denna fråga i aUa fall inte ovidkommande. Det är inte så väldigt mångamänniskor som tillhör kategorin hemmadöttrar eller hemmasöner. För övrigtfinns det mest hemmadöttrar och därför kan man väl säga att frågan till stordel också är en könsrollsfråga. Jag tycker att utskottet avfärdar det här förslagetotroligt nonchalant. Man säger bara att eftersom man inte tillstyrkte motionenförra året har man inte anledning att inta någon annan ståndpunkt. tog heller inte upp förslaget om ändring avsjukförsäkringen. Det är klart att fm instämmer i vad som står iutskottets skrivning. Det är ju aUdeles riktigt att vi behandlade detta förslagvid förra årets riksdag i samband med behandlingen av propositionen 46. Manavfärdade förslaget då liksom med att det skulle vara så svårt att skaparättvisande regler i fråga om ersättningen. Man säger också att det kundetänkas att det skulle behövas bidrag av statsmedel tUl försäkringen och medhänsyn till det avvisar man förslaget. Men vi fårinte avvisa något bara genom att säga att det är svårt. AUmän försäkring m. m. uppgiftfår vara för svår för oss att försöka lösa. Jag tycker heller inte att detskuUe vara något fel om man till en sådan här sjukpenningförsäkring fickstatsbidrag t. o. m. till hela avgiften. Naturiigtvis förstår jag att en reformav det här slaget inte kan genomföras utan vidare. Den måste noga utredas, ochman måste ta de ekonomiska konsekvenserna som också måste belysas. Men jagvidhåller, herr talman, mina förslag. Ja, , alldeles uppenbart ställerjag mig bakom utskottets betänkande, eftersom min uppgift här är attföreträda utskottsmajoriteten. Beträffande motion rörande sjukpenning tUlhemarbetande med vårduppgifter så finns det faktiskt kommunala vårdnadsbidragsom kan berättiga till inplacering i sjukpenningklass för den som vårdar sjukaeUer handikappade i hemmet. Det är också en ambition att höjavårdnadsbidraget. Personligen upplever jag i att höjningen inte gåralltför snabbt, men på det planet kanske vi kommer ju från sammastad i någon mån har möjlighet att medverka till att det sker en utbyggnad avvårdnadsbidraget just för den kategori människor som här har talatför. När det sedan gäUer statligt bidrag till avgiften vill jagframhålla att i den frivilliga sjukpenningförsäkringen utgår ett statligtbidrag på . Bedömningen av hur man skaU ge dessa människorsjukpenning inom obligatorisk ram skall naturligtvis vara helt beroende påarbetsinsatsen och även inkomstbortfallet vid sjukdom. Då har vi det kommunalavårdnadsbidraget. Många är i dagens läge inplacerade i sjukpenningklass pågrundval av det bidraget. /ENKEL(fp); Det är riktigt att och jag harförmånen att vara från en stad som infört ett vårdnadsbidrag som är ganskastort. Men det är inte så i alla kommuner. Jag kan inte tycka att det ärrättvist att denna ersättning skall vara beroende på i vilken kommun man bor Beträffande det exempel som jag tog upp i mitt förstaanförande och som gällde en hemmadotter vill jag nämna, att hon själv skrivitett brev till statsminister . Statsministern svarade henne att det visstär svårigheter och orättvisor på området och att man måste komma till rätta meddem. Men inte heller han gav något förslag till lösning. Jag menar att vi intebara får kasta yxan i sjön genom att tala om svårigheter. Hemmadöttrar skallinte ha olika ställning beroende på var någonstans i de bor. Överläggningenvar härmed slutad. yttrade: Propositioner ställs försti fråga om rätten att disponera föräldrapenning och därefter rörandeersättningstidens längd. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och iStaffanstorp i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Allmän försäkring m. m. Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 5 punkten I såvitt avser ersättningstidens längd röstar den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar ochWachtmeister i i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 5 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Allmän försäkring rn. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 5 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 5 punkten 7 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemstäUan ibetänkandet nr S punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 306Nej - 18 Punkterna 10 och 11 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 684 av herrar i Trobro och Komstedt, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottetshemställan ibetänkandet nr 5 punkten 13 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hyltander begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; § 16 Föredrogs utbildningsutskottets betänkanden Nr 4 medanledning av motioner angående skolhälsovården Nr 5 medanledning av motioner om utvärdering av anordningen fritt valtarbete på högstadium m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 4 i anledning avmotioner rörande vissa frågor beträffande lagen (1972:435) om överlastavgift. Lagen om överlastavgift har diskuterats vidett flertal tillfällen i kammaren, och jag skall inte inleda någon lång debatti dag utan bara deklarera att jag fortfarande har den rent principiellauppfattning som jag hävdat tidigare. Vi har alla varit överens om att lagen omöverlastavgift behövs för att man skall kunna ingripa mot dem som med beråttmod lastar överlaster men att vi också skall kunna skydda dem som kommer i ensituation över vUken de inte kan råda. Man skall kunna hänvisa till att detfinns teknisk utrustning tUlgängUg så att de som vill efterleva lagen också haren rimUg chans att göra det. Med motionen 1436 har jag tUlsammans med en kamratvelat deklarera att vi fortfarande har samma synsätt när det gällerhandläggningen av överlastavgiften. 5 protokoll 1974. Enighet har ju inte rått om alla bestämmelser i lagen, ochvi har haft ganska långa diskussioner om detta tidigare. har utskottetskrivit sig samman. Det är någonting som vi nu upplever ganska mycket att mansjunger samskrivningens höga visa. Jag har inte lärt mig den melodin och har ejheller något intresse av att göra det på grund av den nya parlamentariskasituationen, utan jag tycker att jag fortfarande med rätt kan hävda enprincipuppfattning i denna fråga. i (fp):