prot · FX0921 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för . § 2 Herr talmannen meddelade att enhgt tiU kammareninkomna läkarintyg dels var sjukskriven ytterligare den11 , dels i Bäckmora var sjukskriven ytterUgareundertiden den 31 januari17 februari. Erforderhgaledigheter från rUcsdagsgöromålen beviljades. Ang. beivrande av skattebrott Herr finansministem STRÄNG erhöllordet för att besvara i (c) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 45, och anförde: i har frågat vUkaåtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med att svenska medborgarelämnar och bosätter sig utomlands för att därmed undgå åtal förskattefusk och skatteflykt. har statsmakterna vidtagit kraftigaåtgärder för att motverka skattefusk och skatteflykt. Genom den nyaskattebrottslagen har med verkan från straffen skärptspåtagligt vid allvarligare överträdelser av skattereglerna. Härigenom harpreskriptionstiden för de grova skattebrotten förlängts från fem till tio år.I fråga om samhällets fordringar på inkomstskatt gäller enpreskriptionstid på omkring räknat från deklarationstillfället. Denpågående utredningen om säkerhetsåtgärder i skatteprocessen har att inkomma medförslag om de ytterligare skärpningar som kan anses erforderliga. i (c): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min enkla fråga. Eftersom det har visat sig bli allt vanligare attmänniskor som vet med sig att de riskerar åtal för skattebrott föredrar att flyfrån landet för att därmed undgå konsekvenserna av sina brott anser jag detvärdefullt att få en redogörelse från finansministern om vilka åtgärder som harvidtagits och som kan tänkas vidtas för att förhindra sådan skatteflykt. De många fall som förekommit ter sig stötande för denskattebetalande allmänheten som känner sitt ansvar för att med noggrannhet setill att de själva fullgör sina skyldigheter både när det gäller att deklareraoch att erlägga den skatt som krävs av dem. Vi brakar tala om önskvärdheten avatt skattemoralen upprätthålls, och detta är i sin fulla ordning. Men närallmänheten i massmedia får uppgift om att den eUer den personen har Om åtgärder mot ogynnsamma verkningar i glesbygd av dehöjda drivmedelspriserna flytt urlandet för att slippa skatteåtal, fängelse och erläggande av undanhållnaskattemedel kommer detta givetvis att återverka på den aUmänna skattemoralen.Att en hel del människor skall kunna smita från det ansvar som vi anser attvarje medborgare bör känna beträffande skatteinbetalningar bidrar sannerligeninte till en god skattemoral. Jag är medveten om att det inte är så lätt att vialagstiftningen komma tiU rätta med dyUk skatteflykt. Jag medger att straffenhar skärpts, men borde det inte vara möjligt att ytterligare skärpa dem för attpå det sättet förhindra skatteflykt? Jag viU fråga finansministern vilkamöjligheter åklagarmyndigheten har att få en svensk medborgare utlämnad, sombefinner sig i någoT främmande land och som är anhållen i sin frånvaro. Jagfrågar därför att man tycker att en svensk medborgare, som befinner sigexempelvis i , borde kunna utlämnas tiU när svenskåklagarmyndighet detta begär. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om åtgärder mot ogynnsamma verkningar i glesbygd av dehöjda drivmedelspri serna Herr finansministem STRÄNG erhöUordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoU för den 1februari intagna fråga, nr 51, och anförde; har frågat mig vilka initiativjag avser att ta i syfte att kompensera befolkningen i de norrländskaglesbygdslänen för de kraftigt stegrade drivmedelsprisernas inverkan på frakt-och arbetsresekostnader. De ökade drivmedelspriserna drabbaralla transporter. fastställer grunder för beräkningav skäliga avdrag avseende kostnader för resor med egen bil till och frånarbetsplatsen. På så sätt beaktas de aktuella drivmedelskostnaderna.Transportstödet, som utgår i form av fraktbidrag vid transport av varor tiUeller från orter inom stödområdet, beräknas på den faktiska fraktkostnaden.Ökade drivmedelspriser blir alltså beaktade i enlighet med vad jag nu sagt.Något initiativ från min sida i det nu aktuella läget anser jag således inteerforderligt. HerrLORENTZON (vpk); Jag tackar finansministern för svaret på minfråga. Som jag räknade med hänvisar finansministern till vad som redan ärgjort, och han tänker inte ta några initiativ till nya åtgärder. Kostnaderna för motorbränsle har stigit kraftigt, framförallt - från 122 tUl per Uter. Dessakostnadsökningar kommer att drabba främst de stora glesbygdsområdena, och härhjälper inte transportstödet särskUt mycket. Det är redan så att dennorrländska befolkningen på grund av de höga fraktkostnaderna är van att fåbetala mer för sina varor än vad man får göra söderut. mer per literfår vi betala för drivmedlen i meUersta och västra . detta medfraktkostnader från bl. a. hamnarna. De fördyringar vi har att vänta kommer attslå igenom även på frakterna. Framför aUt gäller detta i inlandet. Men det är inte bara dessa transportkostnader det är frågaom, utan fördyringarna träffar även de människor som på grund av de storaavstånden måste, om de har arbete över huvud taget, använda bilen, då det intefinns kommunala transportmedel på samma sätt som i storstäderna. För att kommafrån och tiU arbetet kan det röra sig om körsträckor på 5 per dag; detkan vara mindre, men det kan också vara mer. Kostnaderna här blir aUtså myckethöga. Att fastställer grunder för beräkning avskäliga avdrag för resekostnader som man kan få göra i sin självdeklaration ärvälbekant. Det vet vi ju aUa hur det ligger till. Det har varit framstötar häri om att dessa avdrag borde höjas. Jag skulle vilja frågafinansministern om det inte vore skäligt att man i den personUga inkomstdeklarationenfick dra av de verkliga kostnaderna. Det gäUer framför allt den befolknmg sombor i inland och som får särskilda svårigheter med sinabensinkostnader. När det gäller transportstödet så fungerar ju detta inomstödområdet, men beträffande transporterna till området söderifrån undrar jagom det inte finns några möjligheter att låta exempelvis priskontrollnämnden getransportföretagen meddelande om att de får slå ut transportkostnaderna på ettsådant sätt att de ökade kostnaderna inte framför allt drabbar befolkningen iglesbygderna, inland och över huvud taget. Om åtgärder mot ogynnsamma verkningar i glesbygd av dehöjda drivmedelspriserna Ett par förklaringar. Jag har i mitt svartill frågeställaren meddelat att transportstöd numera utgår för transportersåväl från stödområdet som tiU stödområdet. Transportstödet är relaterat tiUden faktiska kostnaden. Stiger transportkostnaden, stiger följaktligen ocksåtransportstödet. Mer kan man inte göra den vägen. När det sedan gäller arbetsresornahar ju taxeringsnämnderna möjligheter att godta de kostnader som är nödvändigaför att vederbörande skaU kunna ta sig tiU och från arbetet då det inte finnsnågra koUektiva transportmedel till förfogande. Taxeringsnämnderna kommerföljakt-Ugen, utan några åtgärder från min sida, att acceptera högre avdrag förresekostnader till och från arbetet . Jag ser därför inte heUer i det avseendet kan göra något ytterUgare. HerrLORENTZON (vpk); Jag hoppas att taxeringsmyndigheterna litetvarstans i glesbygderna, framför allt i , noterar finansministernssenaste meddelande, att taxeringsmyndigheterna skaU godta de kostnader som ärnödvändiga för dessa persontransporter. Då kommer säkerligen avdragen härföratt bU betydUgt större än vad de varit tidigare . Vidare känner de som bor i mycket väl till att defår betala högre varupriser än vad man får göra i sydligare landsdelar. Jagfinner det mycket egendomUgt att man måste ha bott i för att Om utsträckning av tiden för avlämnande avsjälvdeklaration För att norrlänningarna skaU komma i paritet i de frågor det nugäUer med befolkningen söderut i landet fordras det tydUgen en rätt kraftigfolklig opinion från fackföreningar och övriga folkrörelseorganisationer ochgrupper. I det sammanhanget skulle den lokala pressen kunna spela en väsentligroU. Den har visat rätt stor passivitet i denna fråga och skulle kunna göra merän den hittUls gjort. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Om utsträckning av tiden för avlämnande avsjälvdeklaration Herr finansministern erhöllordet för att besvara fröken () i kammarens protokoU för den 5februari intagna fråga, nr 56, och anförde; Fröken har frågat mig om jag ärberedd medverka tUl att avlämning av självdeklaration kan ske fram t. o. m. den17 februari med hänsyn till att personalen på berörda myndigheter intetjänstgör (). EnUgt taxeringsförordningen, som ären riksdagsbunden författning, skall självdeklaration avlämnas senast den 1 5februari. Denna ordning har gäUt . Att den 16 och 17februari inträffar och söndag är enhgt min mening inte någotbärande skäl för att senarelägga deklarationsavlämnandet. FrökenELIASSON (c): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min enkla fråga. Jag beklagar att finansmmistern inte anser sig ha någramöjligheter att med hjälp av dispens eller andra åtgärder ge aUmänheten helgenpå sig för att trassla sig igenom besvärligheterna med deklarerandet. Som framkommit vid många tillfällen här i finnsdet i och för sig skäl som talar för att tidpunkten för deklarationsavlämningensenareläggs. De flesta förslag som lagts fram har syftat till ganska betydandeförändringar. HittiUs har man emeUertid ansett att en allmän förskjutning avavlämningstiden skulle innebära att bl. a. taxeringsnämndernas arbeteförsvåras och avvisat förslagen. I det här fallet har inte det argumentet någon tyngd. Ävenom skattemyndigheterna i allmänhet arbetar under tidspress, kommer de knappastatt ha någon glädje av deklarationerna under lördags- och söndagsdygnen den 16och . En mer flexibel ordning som tar hänsyn till att det iblandinträffar skuUe enbart vara till fördel för den deklarerande aUmänhetenoch inte innebära några nackdelar för myndigheterna. En sådan flexibiUtettillämpas för övrigt i andra fall, t. ex. när det gäller inbetalning avpreliminärskatt och utbetalning av folkpensioner, och bör lika väl kunnautnyttjas på det här området. Saken har också en annan väsentlig sida. har viett ekonomiskt sanktionssystem för att bl. a. ge eftertryck åt myndigheternasbehov av att deklarationerna kommer in . har vihaft tUlbaka, som framgår av finansministerns svar, mensanktionssystemet är en ny faktor som på ett avgörande sätt förändrar bilden.Den försumlige deklarant som är för sent ute drabbas nu av en förseningsavgiftsom uppgår tiU högst . Det huvudsakliga skälet tiU att man har enavgift är givetvis att myndigheternas arbete inte skall försenas. Att man införde en administrativ avgift av detta slaginnebar en radikal förändring i synen på medborgarnas deklarationsskyldigheteroch hur man skaffar sig garantier för att de fullgörs. drabbas också denenkla försummelsen av en påföljd. Det är angeläget att man inte i byråkratisktnit driver saken därhän att man rubbar människors tilltro tiU attpåföljdssystemet tUlämpas på ett sätt som uppfattas som rätt och skäligt. Både i regeringsförslaget och i riksdagsbeslutet 1971underströk man att det nya systemet med mer eller mindre automatiska avgiftervid olika försummelser manade tiU generositet, inte minst i inledningsskedet.Riksskatteverkets anvisningar taxering kan ses som ett klartuttryck för den inställningen som fortfarande måste ha giltighet. Finansministern har för stunden givit ett negativt besked.Det hindrar inte att det finns anledning efterlysa förbättringar framöver, bl.a. tiU följd av utredningsarbetet kring taxeringsorganisationen, och förhoppningsvisäven mer positiva besked från finansministerns sida. Om utsträckning av tiden för avlämnande avsjälvdeklaration Fröken ifrågasatte huruvida intepåföljdssystemet vid försenat avlämnande av deklaration i praktiken tiUämpasmed alltför stort nit och huruvida det i detta sammanhang skuUe vara önskvärtmed en större generositet. Detta handlar nu inte hennes fråga om. Därför skalljag inte heller gå in på någon plädering i vare sig det ena eller det andraavseendet. Fröken har ställt en fråga om huruvida man dettaår, med hänsyn till veckodagarnas placering, skulle skjuta den förinlämnande av självdeklaration till den 17 från den gamla reguljära tidpunktenden . har jag i mitt svar meddelat att taxeringsförordningen ären riksdagsbunden författning. Det är bara kammaren som i vanlig ordning kanändra den. Frågan kom in tiU . ären alldeles för att i sedvanlig ordning uppvakta med enproposition, få den remitterad tiU utskott, behandlad av utskottet och bordlagdi kammaren och för att få ett beslut i kammaren. Följaktligen är det heltenkelt av formella skäl inte möjligt att gå fröken tiU mötes. Med hänsyn till att den 1 är introducerad somfast sista dag för avlämnandet av deklarationen har jag vidare svårt att fattaatt just det förhållandet att den 1 5 infaller skall föranleda enändring av praxis och en gammal djupt inrotad vana. Det finns ju också ettveckoskifte den 10 och , dvs. före den 15, somlämpligen kan rekommenderas för avfattandet av deklarationen. Om lokalisering tiU av statens industriverk FrökenELIASSON (c): Finansministern påpekar här att min enklafråga ställdes för sent för att kunna aktuaUsera förändringar detta år. Jaghoppas att det inte är något hinder för finansministern att senare komma igenmed förslag som ger utrymme för en större flexibUitet. Utan tvivel är det fördel för allmänheten om man kan i ifrågakommande faU utnyttja ytterUgareen helg för att fuUgöra sina deklarationsskyldigheter. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om lokalisering till av statens industriverk Herr industriministern ordet för att besvara i (vpk) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 19, och anförde: i har frågat mighuruvida jag är beredd att stödja en lokalisering av statens industriverk tiUVästerås kommun. begärde att industriverketslokalisering skyndsamt skuUe utredas i enUghet med vissa uttalanden avnäringsutskottet. I den utredning som statskontoret på regeringens uppdragutfört konstateras sammanfattningsvis att industriverket i enUghet med deprinciper som tidigare tiUämpats vid urvalet av omlokaliseringsmyndigheter bör vara lokaliserat tUl . Denna bedömning grundas på verketsbehov av nära kontakter med departement, myndigheter och organisationer ihuvudstaden. Däremot finns det enhgt statskontoret skäl att överväga enlokaUsering utanför den centrala delen av . Under den allmänna motionstiden har flera motionerangående industriverkets lokalisering kommit på bord. I tre motionerfordras en lokalisering till och i en motion förespråkas Stockholmsregionensytterområden. Jag vill inte föregripa behandUng av dessa motioner.Jag viU emellertid som min personUga uppfattning framhålla följande. Den bedömning av industriverkets kontaktbehov somstatskontoret gjort är enligt min uppfattning riktig. bör därförvara lokaliserat till . Det avgörande argumentet är attindustriverket vid en omlokalisering utanför skulle få svårtatt fullfölja de intentioner statsmakterna uttalat beträffande verketsindustripolitiska uppgifter. Jag är således inte beredd att stödja annanlokaUsering av verket. Jag viU avslutningsvis nämna att frågan om lokalisering avverket inom måste utredas ytterligare. För närvaranderemiss-behandlas statskontorets utredning. Jag är därför inte för dagen bereddatt säga något på den punkten. HerrPETTERSSON i (vpk): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga. Trots aUt betecknar jag det som positivt. Jag skaU ge något av bakgrunden och motiveringen för denfråga jag har ställt. Den är föranledd av att är i stort behov avstatlig lokalisering och kompletterande sysselsättningsobjekt. Som bekant präglasVästerås av en mycket ensidig industristruktur. Metallindustrin är praktiskttaget helt dominerande. Det är också bekant att sedankännetecknades det gäller för övrigt hela av enstark expansion och ökning av folkmängden. är läget ett helt annat. råder en storarbetslöshet, som främst drabbar kvinnor, ungdom och äldre arbetskraft. Islutet av fanns omkring 1 500 anmälda arbetslösa. Två tredjedelar avdessa var kvinnor och ungdom, resten var arbetskraft . Det är attmärka att detta var endast de som registrerats som arbetslösa. Hur många det ärsom skuUe vilja ha ett jobb men inte har funnit mödan värt att anmäla dettaframgår intf" av statistiken. Jag tror att man lugnt kan påstå att dethandlar om flera tusental, som med glädje skulle gå ut i arbetslivet ommöjligheter förelåg. Vi har också fått vidkännas en minskning av folkmängden,som i sin tur medfört stora sociala och ekonomiska problem. Exempelvis står ettmycket stort antal lägenheter tomma - nära ett tusental - och det medför drygautgifter för kommunen och skattebetalarna. För att förbättra läget måste alltså nya företagetableras. lokaUsering till skulle vara en nyttiginjektion. Det skulle bryta den nuvarande nedgångstrenden och förbättra detmycket bekymmersamma sysselsättningsläget. Det skulle också vara en bra börjanför att åstadkomma en bättre balans på arbetsmarknaden och kunna beredamöjligheter framför aUt för kvinnorna och ungdomen att få sysselsättning. Jag vUl slutligen erinra om att tillhör de fålänshuvudstäder som inte erhållit någon statlig lokalisering. Tvärtom har vifått vidkännas reducering av tidigare statlig verksamhet. Jag hemställer därföratt industriministern gör aUt som är möjligt för att ge förtur när detgäller det slutliga avgörandet i fråga om industriverkets lokalisering. Jagbetraktar aUtså hans svar som positivt. Om nyetablering av varvsindustri i Överläggningen var härmed slutad. §7 Om nyetablering av varvsindustri i Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 47, Och anförde; har frågat mig om regeringen ärberedd att medverka tiU att får del av förväntade nyetableringarinom varvsindustrin. Jag utgår från att frågan är föranledd av att ett av de större Om nyetablering av varvsindustri i varvsföretagentillkännagett planer på att utöka sin produktionskapacitet. Vid de kontakterindustridepartementet har haft med det aktuella företaget har jag på företagetsbegäran, i samråd med chefen för , lämnat förslag påorter som från regionalpoUtisk synpunkt är lämpUga för en sådan etablering.Förslaget omfattar också . Jag vUl betona att det slutliga valet av lokaliseringsortgivetvis tiU stor del är beroende av de företagsekonomiska bedömningar somföretaget självt gör. EnUgt min bedömning, som delas avarbetsmarknadsministern, kan jag inte se att därvid skulle befinna sig iett sämre läge än många andra orter utefter ostkusten. Inte minst tordehärvidlag den isfria hamnen vara av stor betydelse. Jag ber att få tacka herr statsrådet försvaret. Det är ju riktigt som han säger, att bakgrunden till att jag har ställtden här frågan är de planer som varv har på att etablera ett nyttstorvarv och att den etableringen eventuellt skulle kunna ske efterNorrlandskusten. Det är möjligt att det finns fler varv som umgås med liknandeplaner, men det är givetvis statsrådet bättre informerad om än jag. är enligt min mening också mycket lämpatför att ta emot den här typen av etablering, eftersom vi praktiskt taget haråretruntsjöfart, inte bara på hamn utan även på våra två övriga störrehamnar. Jag kan nämna att har dessa hamnarendast varit delvis stängda under en vinter. Om jag inte missminner mig var detvintern 1965, och då hade även hamnarna på stora svårigheter. Medtanke på den förbättrade isbrytar-kapacitet som vi har och kommer att få, utgårjag ifrån att vi får åretmntsjöfart även i fortsättningen på dessa hamnar. Ytterligare en faktor som talar för vårt län är att viredan har en väl utvecklad metallindustri, varför man kan säga att vi har deindustrieUa traditioner som fordras i det här avseendet. Men det avgörande är ändå att länet behöver minst en sådanhär injektion på kort sikt mot bakgrund av den mycket negativa befolkningsutvecklingvi har haft. minskade länet med I 387 personer, medandäremot de fyra nordligaste länen ökade sittbefolkningsunderlag med närmare 7 000 människor. Jag missunnar dem givetvisinte detta, tvärtom. Dessa siffror är i stället, som jag ser det, ett talandebevis för att de näringspolitiska satsningar som skett i de fyra nordligastelänen gett påtagliga resultat. Men tyvärr är nu situationen den att i daghar i stort sett samma problem som dessa län hade . Och skallden här negativa befolkningsutvecklingen tillåtas fortsätta, så kommer denockså att negativt påverka ålderssammansättningen. Det innebär sjunkandefödelsetal och födelseunderskott; det är ju människor i deyrkesverksamma åldrarna som flyttar ut. Länet ligger redan nu i närheten av denkritiska gräns där befolkningen nätt och jämnt reproducerar sig själv. Läget äralltså mycket allvarligt. Därför vill jag uttrycka en förhopp- ning omatt bl. a. förväntad nyetablering av varvsindustri sker i länet, vilket enligtmin mening verksamt skulle bidra tiU att vi i länet skulle kunna se mycketljusare pä framtiden. Jag tackar ännu en gäng för svaret. Överläggningen var härmed slutad. Om undersökning rörande förekomsten av naturgas i § 8 Omundersökning rörande förekomsten av naturgas i Herr industriministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoU för den31 januari intagna fråga, nr 49, och anförde: har frågat mig om det planerasåtgärder för att undersöka förekomsten av naturgas i . Fyndigheter av kolväten dvs. olja och naturgas förekommer i vissa sedimentbergarter. I omfattas en stor del av Skånesamt och med omgivande havsområden av större sammanhängandesedimentområden. har det halvstatliga bolaget gjort ett antal djupborrningar både på land och tiU havs. har ingafyndigheter påträffats. Verksamheten kommer att fortsätta även . Det finns också grunda sedimentområden med mindreutbredning i bl. Lokala gasförekomster har varit kända därsedan länge och har i några få fall utnyttjats praktiskt. geologiskaundersökning har i .samband med sin reguljära kartering i landskapet under detvå gjort vissa undersökningar av berggrundens byggnad på djupet.Detta har gett en bättre kännedom om föratsätt-ningarna för gasens uppträdande.Geologiska undersökningen har redovisat dessa arbeten, som anses tydapå att gasen uppträder lokalt men inte i större samlade mängder. Enligtundersökningens uppfattning är utsikterna att finna gasmängder som räcker förmer än lokal förbrukning små. Sedan länsmyndigheterna aktualiserat frågan omytterligare undersökningsarbeten studeras nu denna fråga inom industridepartementet. (vpk): Det är naturligt att den rådandeenergisituationen aktualiserat frågan om utnyttjandet av andra energikällor.Naturgasen har särskild aktualitet också från miljösynpunkt. När jag ställtfrågan har jag bl. a. utgått från det faktum att förekomsten av naturgas påÖstgötaslätten är uppenbar. Förekomsten av naturgas på är inte helt ny.I viss omfattning har gasen där redan utnyttjats. Hitintills har dock statsmakternavisat ett svalt intresse för en ordentlig undersökning, trots att bl. a.länsstyrelsen i gjort framställningar härom. Sakläget förefaller att vara att både Linköpingskommun och kommun överväger att begära koncession för provborrningar.Även privata företag har anmält sitt intresse för provborrning och tycks Om särskilt pensionstillägg i vissa fall En något förvirrad situation håller på att uppstå. Dessa initiativ får tydligen ersätta utebUvna initiativfrån statsmakterna. Berörda kommuners intresse för saken behöver naturligtvisinte stå i motsättning tiU statliga initiativ. Men om statsmakternas passivitetmedför att initiativet går över i privata händer är det verkligen allvarligt. Man behöver inte överdriva gasfyndigheternas omfattningför att hävda att tiUräckliga skäl finns för en ordentlig undersökning avförekomsterna. Jag ber att få tacka industriministern för svaret på minenkla fråga. Jag viU dock erinra om att anförde geologiskaundersökning att förekomst av gas i berggrund hade betydandeintresse och att det inte kunde betraktas som uteslutet att ytterligareförekomst för lokalt utnyttjande kunde påträffas.