prot · FX0986 · 1974-12-31 00:00:00 — "Under den korta tid som fonden fungerat har den iövrigt, enligt vad utskottet inhämtat, nära samarbetat med STU på sätt somförutsattes i propositionen. Utskottet anser sig inte ha skäl att föreslåriksdagen att göra det av motionärerna önskade uttalandet till Kungl.Maj:t." Eftersom godtog detta uttalande,tycker jag att man skall fullfölja de riktlinjerna och avslåreservationen L liksom reservationen M. HerrJONNERGÅRD (c) kort genmäle; När i säger attregeringen har följt beslut i detta fall är det inte riktigt. Det harblivit så att har följt regeringens beslut. Det som regeringen gjordefel har nämligen vid senare bedömning visat sig vara ganska bra. Om i läser jordbruksutskottetsbetänkande finner han att regeringen inte fått fullmakt att t. ex. inrätta enrepresentation i och inskränka representationen i . Fullmakten förregeringen innebar att regeringen fick avgöra var lantbraksrepresentanten förÖsteuropa skulle lokaliseras; utskottet hade sagt att representanten med förturskulle lokaliseras till , så också den fullmakten var ganska begränsad. Jag blev litet orolig över att vill geregeringen fria tyglar. har det har vi varit eniga om beslutat att det skall tillsättas en lantbraksrepresentant i i närasamarbete med FAO. Men vi har också inom jordbruksutskottet och iövrigt önskemål om representation någonstans i utan att det finns någotbeslut om att inrätta en sådan befattning. Om det skulle bli så, herrKarlsson i , att regeringen inte inrättar en befattning i utan t. ex.i Kuia kommer då i att konstitutionellt sett vara likastrålande oskyldigt belåten som ? i (s) kort genmäle: konstaterar att vadregeringen gjort är bra. Då riktas således kritiken mot egnaledamöter i jordbruksutskottet, eftersom även de har understrukit att vadregeringen har gjort är bra, men vUl nu kritisera regeringenutan att hitta anledningen. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till Kungl. HerrWICTORSSON (s): Det parlamentariska läget i riksdagennödvändiggör kompromisser för att arbetet här skall bli meningsfullt och gagnamedborgarna. Kompromisser förutsätter att vi tar hänsyn till andrauppfattningar men också att vi är beredda att stå fast vid vad vi har överenskommit,i varje fall . Detta ställer krav på oss riksdagsmän och vårapartigrupper. Med det arbetssätt vi tiUämpar här i kammaren är det naturligtatt politiska uppgörelser i första hand träffas mellan de olikautskottsgrupperna. Självfallet har dessa därvid kontakter med gruppledningarna,men ansvaret för en uppgörelse bärs i första hand av utskottsgrapperna tilldess att ärendet behandlas av kammaren. När kammaren har fattat sitt definitivabeslut blir omröstningsresultatet avgörande för vilka som står bakomkompromissen. I den fråga som vi nu diskuterar, nämligenlantbraksrepresentantemas placering, träffades en uppgörelse ijordbraksutskottet som redovisades i utskottets betänkande nr 1974 s. 3.Där redogörs för placeringarna av de olika lantbruksrepresentanterna och, somdet också har redovisats här i debatten, de förändringar som regeringengenomförde . Sedan konstaterar utskottet: "Det torde som förutframhållits få åvila Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser tiU Kungl Maj:t Kungl.Maj;t att närmare pröva hur resurserna på hithörande område lämpligen bördisponeras och att i övrigt vidta de åtgärder som erfordras för attifrågavarande utlandsbevakning på bästa sätt skall svara mot föreliggandebehov. Utskottet har för sin del inte funnit anledning tiU invändning mot deomdispositioner Kungl. Maj:t företagit i förevarande hänseende." Detta skrevs i jordbraksutskottet som vi fattadebeslut om att föreslå en utökning av lantbraksrepresentanterna med enbefattning i för kontakter framför allt med FAO. Det var detta som var denpolitiska kompromissen i jordbruksutskottet. Bakom förslaget stod efter förhandlingarjordbraksutskottets socialdemokrater, centerpartister och kommunister. Sålångt jag har kunnat kontrollera stöddes uppgörelsen i kammaren bl. a. avsamtliga närvarande centerpartister med undantag av , som avstodfrån att delta i omröstningen. Så långt fungerade den uppgörelse somförhandlats fram. Centerpartisterna i kammaren bekräftade den uppgörelse somderas kamrater träffat i utskottet. Men vad händer sedan? Jo, samtliga centerpartister ikonstitutionsutskottet vill, liksom representanterna för de två övrigaborgerliga partierna, utnyttja KU:s dechargegranskning för att politiskt prickaregeringen för det handlande som bland andra centerpartisterna ijordbraksutskottet funnit vara helt i sin ordning. Det handlande som den 4april befanns vara lämpligt är man beredd att stämpla som politisktklandervärt. Om centerpartisterna i kammaren följer sina kamrater frånutskottet, kan man alltså fixera tiden för giltigheten av en politisk kompromissmed tUl en månad och . Den tid är tydligen långt avlägsendå det räckte med ett handslag av . Skall vi vinna respekt förriksdagens arbete och tilltro till de politiska partiemas förmåga att uppfyllamedborgarnas krav är detta naturligtvis helt oacceptabelt. I ett tal i sade ;s referat; "Det finns militanta grupper, främst hos ,som envetet ropar på nyval. Det låter kanske tufft, men så enkelt är det intemed politiken. Det är samma röster som säger, att de kan gå med pådet mesta, bara det blir enighet i oppositionen mellan mittenpartierna ochmoderaterna. Det är en förbryllande inkonsekvens. Kompromissen, dvs. hänsynentill andras uppfattningar, är som jag ser det ett naturligt instrament i vårdemokrati även mellan regering och opposition." Äv centerpartisternas agerande i konstitutionsutskottetframgår nu att de har anslutit sig tiU de militanta grupperna, de som kan gåmed på det mesta bara det blir enighet inom oppositionen. Och vi upplever denförbryllande inkonsekvensen att en uppgörelse i jordbraksutskottet blirett klandervärt beteende i . Jag viU därför frågacenterpartisterna i , inte som redovisade enannan uppfattning , men och somi april röstade för uppgörelsen i kammaren och som står tillsammans medövriga centerpartister för reservationen N vid dechargebetänkande:Anser herrarna att det är rimligtatt en politisk överenskommelse i aprU slås sönder i ett politiskt taktikspel imaj? Främjar detta demokratin? Ger detta ökat förtroende åt politiken och politikerna?Men det finns också anledning att fråga centerpartisterna i kammaren: Kommer nii dag att rösta för den föreliggande reservationen och därmed som politisktklandervärt stämpla det förfarande som ni i en uppgörelse godtog ?Svaren motses med visst intresse inte bara när det gäller den här aktuellafrågan utan även när det gäller att bedöma den nuvarande politiska situationen. () kort genmäle: Jag vet inte om det är så meningsfullt attdiskutera detta med . Det är ju två skilda frågor det gäller. Miljöpolitiskt ochjordbrakspo-litiskt har en enig riksdag godkänt de dispositioner som regeringengjort beträffande lantbruksrepresentanterna. Däri ingår alltså miljövårdsrepresentationeni . Men sedan är det en helt annan sak om regeringen har handlatkonstitutionellt riktigt, och det har regeringen inte gjort. Det finns intenågot riksdagsbeslut bakom omdispositionerna, och regeringen borde ha inhämtat riksdagensmedgivande för att göra omdispositionerna. Det är detta somkonstitutionsutskottets granskning avser. Beträffande det somjordbraksutskottet har haft att handlägga i det avseendet har varitenhällig i sin uppfattning. Det finns alltså inte den minsta anledning att ifrågasättanågra politiska fotbyten inom t. ex, eUer några meningsbrytningarmellan konstitutionsutskottsledamöter och dessjordbraksut-skottsledamöter. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till Kungl Maj.t HerrWICTORSSON (s) kort genmäle: Jag riktade min fråga inte till herrJonnergård utan till de centerpartister som var närvarande vidriksdagsbehandlingen av frågan om lantbruksrepresentanterna. frånvarande -vid behandling av det ärendet liksom partiledarenThorbjörn FäUdin, liksom , liksom . Jag tolkarinte det som något mått på intresse för jordbraksfrågorna, jagkonstaterar bara faktum. Min fråga går till de centerpartister som i aprilgodkände uppgörelsen. Jag skulle mot bakgrunden av vad man kan se av dettataktikspel vilja lämna ett gott råd tUl som jag i min tur harfått från annat håll och som jag tycker kan tjäna som riktmärke åtminstone fören del av de kompromisser som vi träffar under riksdagsarbetet; Man bör väntatill dess bädden svalnat efter en förening innan nya förbindelser knyts. () kort genmäle: skaU få ett svar från mig,även om det inte var från mig han ville ha ett svar. Det är sant att jag varborta den dag då denna fråga avgjordes i fpf resten den endavotering som jag varit borta från. Men jag kan försäkra att omjag varit närvarande, så hade jag röstat på precis samma sätt som herrWictorsson. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till Kungl Maj:t Det väsentliga här är att skilja mellan denkonstitutionella granskningen och jordbruksutskottets behandling av sakfrågan,nämligen lantbruksrepresentation. Den skillnaden måste man göra för att överhuvud taget kunna diskutera denna sak. i (fp); hade vi anledning att häri kammaren diskutera statens utvecklingsfond. Det är aUdeles tydligt att fondenunder den korta tid den arbetat har väckt ett visst intresse. I en reservationtill punkten 9 i betänkande anförs att arbetet ur rentkonstitutionell synpunkt inte fungerar som det rimligtvis bör göra. Man anseratt fondens verksamhet inte överensstämmer med beslut förra året.Jag ifrågasätter denna reservanternas uppfattning. Är det verkligen så attinriktningen av och arbetet inom fonden inte överensstämmer med detriksdagsbeslut som vi fattade ? I propositionen förde departementschefen ett resonemang omvar fonden skulle Ugga, och i redogjorde för detta.Departementschefen kom fram till att fonden borde knytas till det nya'industriverket. Men departementschefen sade också och det är det viktigt attkomma ihåg - att fonden skulle få en mycket självständig ställning, att dessarbete skulle vara flexibelt etc. Vi som hade en annan uppfattning i utskottet reserveradeoss och hävdade att utveckUngsfonden borde knytas till STU, eftersom där fannsden expertis som behövdes för att göra projektbedömningar. Man kunde ocksåutnyttja den personal som fanns inom Investeringsbanken. Det var precis sammauppfattningar som departementschefen framförde i propositionen. Det råddealltså inga delade meningar mellan utskottsmajoriteten och reservanterna utomi fråga om var fonden skulle ligga eUer till vilken institution den skulleknytas. beslutade att fonden skulle få en anknytningtill STU. Fondens arbete kom i gång den 1 juh. Vi hade då fått 30 miljonerkronor av Investeringsbankens överskott. Vi hade självfallet ingen personal närvi startade . Vi fick därför hjälp i första hand av Investeringsbankenspersonal. Men de projektbedömningar som gjordes och som fortfarande görs är STUoss behjälplig med. Den personal som trädde till den sitter inom STU.Jag sade att det inte finns några vattentäta skott. Handläggarna iutvecklingsfonden tar kontakt med experter och sakkunniga inom STU ochdiskuterar problemen. STU har också sina representanter i styrelsen. Jag hardärför väldigt svårt att förstå att beslut inte har fått avseddverkan utan att utvecklingsfonden enligt reservanterna är alltför svagt knutentill STU. Jag vill hävda liksom jag gjorde i förra veckans debatt omutvecklingsfonden att den skall ha en fri ställning gentemot STU. Vi skaUutnyttja den expertis som finns både hos STU och Investeringsbanken. I detavseendet har jag väldigt svårt att följa reservanterna. Självklart skall vinär det gäller olika projektbedömningar använda oss av den sakkunskap som finnshos STU. Utvecklingsfonden har inte någon anledning att bygga upp en storpersonalstyrka. Vad somsägs i reservationen stämmer varken nu eller tidigare med verkligheten.Med nio månaders erfarenhet såsom ledamot av utvecklingsfondens styrelse vetjag att samarbetet mellan fonden och STU fungerar väldigt bra. Därför, herrtalman, kan jag inte biträda reservationen. i (m) kort genmäle; Historieskrivningen i detta ärende är förenklat följande: Regeringenföreslår en viss sak. Regeringenföriorar mot förmodan voteringen i denna sak. Regeringenutfärdar, tydUgen på dåligt humör, en instruktion som så litet som möjligtanknyter till riksdagsbeslutet i frågan. Debatt ochkritik mot regeringen beträffande detta beslut uppstår i massmedia. Regeringenförsöker nu uppfylla riksdagsbeslutet. Detta förfaringssätt, herr talman, innebär inte attregeringen slipper konstitutionell kritik för att den från början utfärdade eninstruktion för STU, som inte kan sägas anknyta till riksdagsbeslutet. Iinstruktionen står uteslutande att man skall ägna sig åt personaladministrationåt statens utvecklingsfond och ingenting om det som ändå får anses ligga iriksdagsbeslutet. i tycks ha Uka svårt som vissatidigare talare att inse att vi nu inte diskuterar forskningspolitik utansysslar med en konstitutionell granskning av regeringens handläggning av ettvisst ärende. Om regeringen sedermera rättat till vissa underlåtelsesynderinnebär det inte att den vid en konstitutionell granskning kan gå fri frånkritik från . Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till Kungl Maj:t i (fp) kort genmäle: Vi reservanter har sagt att statensutveckUngsfond administrativt bör knytas till STU. Jag förmodar att det rentkonstitutionellt har gått till så att utvecklingsfonden från börjanadministrativt knutits till STU. Det måste i ge mig rätt i.Om det finns anledning tUl någon konstitutionell anmärkning i detta avseendekan jag inte bedöma. Men vill göra gäUande att ärendet handlagtsfel. Jag har dock väldigt svårt att förstå honom. Från början hade fonden ingenpersonal. Därför använde den sig av STU;s och Investeringsbankens personal. Jagkan inte finna att man på annat sätt kan starta en verksamhet. Det gällde juatt snabbt komma i gång och lyfta av STU vissa låneprojekt rörande de mindreoch medelstora företagens de enskilda innovatörernas - produktutveckling.Detta har såvitt jag kan förstå skötts, på ett hyggligt sätt, och ur konstitutionellsynpunkt tror jag att det inte kan riktas några anmärkningar i det avseendet.I reservationen, som biföll, uttalades endast att utvecklingsfondenadministrativt skulle knytas till STU, och så har ju också skett. HerrBJÖRCK i (m) kort genmäle; Om i såsom enderiksdagsman i utvecklingsfondens styrelse där har arbetat på att riksdagsbeslutets 7 protokoll 1974. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser tiU Kungl. intentionerskall fullföljas, så har naturligtvis all anledning att vara herrAndersson tacksam, men det är faktiskt icke detta debatten gäller. Den gällerfortfarande om regeringen beaktat en riksdagsskrivelse när den utfärdatinstruktion för den aktuella fonden, inte den eventuella utveckling som kan haägt rum därefter. i (c): Jag ber kammaren om överseende för att jagåterigen måste föra in debatten på ärendet angående lantbruksrepresentanterna.De som får bära ansvaret för att jag tar mig den friheten är herrar iMalung och Wictorsson. Hade de inte uttryckt sig så slarvigt och lämnat såfelaktiga redovisningar av vad som hände i jordbruksutskottet, så skulle jaginte ha besvärat kammaren. Vad var det som egentligen hände beträffande dessalantbruksrepresentanter? Jo, beslut - riksdagensmajoritetsbeslut, vilket ju brukar räknas som beslut - innefattadeatt det skulle tillsättas en lantbruksrepresentant i . Regeringeneffektuerade detta beslut genom att dessutom tillsätta en sådanbefattningshavare i , i enlighet med den reservation som hadeavslagit. Det är väl ändå, herrar och , ganskaanmärkningsvärt att regeringen effektuerar reservationen och interiksdagsmajoritetens beslut. Det är ju detta det handlar om, och jag tycker attdet är rätt svagt av er att inte erkänna detta utan i stället föra en debattmed en massa insinuanta frågor, undanglidningar och resonemang om vad sakfråganinnehöll. I det fallet vill jag säga på utskottets vägnar åtminstone påcenterledamöternas vägnar både i utskottet och här i kammaren att vi är välföreträdda av när det gäller redovisningen av denkonstitutionella frågan. Jag är inte helt säker på att vi i jordbruksutskottethar beslutsunderlag och kunskapsunderlag för att göra den konstitutionellabedömningen. Jag har i varje fall inte fått det intrycket av . Och vad var det som hände 1974 i jordbruksutskottet ochsedermera i kammaren? Det var inte alls som säger att manplötsligt godkände i alla delar vad regeringen hade effektuerat . Nej,man gjorde - lägg väl märke till det en korrigering av regeringens felaktigaeffektuering av beslut . gav sig naturligtvisinte på att ta bort representationen som redan fanns anordnad i , mendet var vår givna uppgift att försöka rätta till det misstag som regeringenhade gjort när det gällde representationen inom EG. I stället för den endarepresentant som regeringen hade tagit bort från EG-området skall det enligtriksdagsbeslutet inom EG finnas en hel och en sjättedels tjänst somlantbruksattaché. Därmed har vi försökt rätta till det misstag regeringentidigare gjort. Det är det det handlar om. Vad sedan alla underliga frågor om att hålla enöverenskommelse handlar om kan jag inte förstå. Överenskommelsen är att feletfrån skall rättas till. Det skall bli en heltidstjänst, visserligen intei men inom EG, placerad i , och en sjättedels tjänst i . Jag troddedet var en överenskommelse som alla stod bakom. Men när man nu börjar anse utan vidare konstitutionellt kan godkänna att någonting helt annateffektueras blir jag fundersam över hur det ligger tiU med överenskommelsen. i (s) kort genmäle; i säger att man nu harkommit överens om att vara nöjd med en sjättedels tjänst i , Då tycker jagockså att kan nöja sig med det beslut som tidigare fattats. Jag vill påminna om vad jordbruksutskottet skrev :"Utskottet vill dock i främsta rummet förorda att befattningen placeras iMoskva." Så har väl också skett, om jag inte är fel underrättad. Samtidigtsade utskottet; "Frågan om var ifrågavarande befattning t. v. skallplaceras bör ankomma på Kungl. Maj:t att närmare bedöma." En representant placerades i och en i . Nusäger man att det är bra med en representant i eftersom FN;s miljövårdsorganär placerat där. Då har väl fjolårets majoritet inom jordbruksutskottet ocksåfått sin vilja effektuerad. Skillnaden är att man har godtagit - och nöjersig med att en sjättedels tjänst hamnade i . () kort genmäle; i gör enhistorieskrivning om vad som hände i jordbruksutskottet när det gäller en delav den här uppgörelsen. Men han hoppar över den del i utskottets betänkande somjag citerade, nämligen; "Det torde som förut framhålUts få åvila Kungl.Maj;t att närmare pröva hur resurserna på hithörande område lämpligen bördisponeras och att i övrigt vidta de åtgärder som erfordras för attifrågavarande utlandsbevakning på bästa sätt skall svara mot föreliggandebehov. Utskottet har för sin del inte funnit anledning till invändning mot deomdispositioner Kungl. Maj;t företagit i förevarande hänseende." i har inte på något sätt visat varfördet som man inte hade invändningar mot nu plötsligt, , skallbli föremål för en konstitutionell anmärkning mot regeringen. Det är på denpunkten min fräga fortfarande kvarstår till centerpartisterna i utskottet och ikammaren. i (c) kort genmäle; Herrar Karisson i och Wictorssonfortsätter att avstå från att diskutera vad det rör sig om: detkonstitutionella förfarandet. Jag förstår dem. undrar när det blev aktuellt med enanmärkning och säger att det inte var aktuellt . Jag förstår herrWictorsson, han är ny i utskottet, annars hade han lagt märke till att så snartdetta beslut effektuerades felaktigt och mot riksdagsmajoritetens beslut -reagerade utskottsledamöterna. Vi gjorde det genom eninterpellation av utskottets dåvarande ordförande. Att detta sedan har följtsupp i , långt innan vi lyckades förmå socialdemokraternai utskottet att gå med på en kompromiss där vi fyllde den lucka irepresentationen som uppstått i genom det konstitutionellt felaktigaförfarandet, det är en helt annan sak. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser tiU Kungl Maj:t Granskning av statsrådens ämbets-utövningm. skrivelser tiU Kungl. HerrWICTORSSON (s) kort genmäle; Jag vill bara notera att en förutsättning försådana kompromisser som i talar om var just en sådan härskrivning. Det är rätt anmärkningsvärt att och folkpartisterna ijordbruksutskottet avger en särskild reservation medan centerpartisterna, somgått med på kompromissen, ställt sig bakom utskottets skrivning. Jag hade ursprungligen inte tänkt delta idenna debatt, men jag vUl säga några ord med anledning av att man idiskussionen har tagit upp frågan om jordbruksutskottets behandling av Sverigeslantbruksrepresentation i utlandet. 1 reservationen M lämnas en ganska utförlig beskrivning bådeav regeringens handläggning och av beslut när det gäller Sverigeslantbruksrepresentation i utlandet. Denna historieskrivning har i någon månkompletterats under debatten. Jag behöver därför inte gå in på den. Inte hellertycker jag att det finns anledning att ta upp till behandling de förändringar ilantbruksrepresentationen som kommer att ske med anledning av beslut vid åretsriksdag. Men eftersom majoriteten inom jordbruksutskottet, i vilkencenterpartiet ingick, vid årets riksdag i samband med behandlingen avifrågavarande avsnitt i statsverkspropositionen inte hade någonting att erinramot de omdispositioner som regeringen gjorde , finns det enligt minmening ändå skäl att efterlysa konsekvensen i bedömning. I jordbruksutskottet anser man att det inte finnsanledning till invändning mot att Bonnrepresentationen dragits in och attfriställda medel i stället disponeras för representation i i enlighetmed önskemål i en av avslagen reservation. I däremot ansluter sigcenterpartiet till den bedömning som och gjort ,både vid behandlingen i jordbruksutskottet och i , ochställer sig bakom reservationen, där det heter att regeringens åtgärder i ettväsentligt avseende strider mot vad beslutat. Även om man begränsar denna debatt till att enbart gällakonstitutionella synpunkter, går dessa två uppfattningar icke ihop. Jag villför min del beklaga att regeringens handläggning av riksdagsbeslutet harlett till en försvagning av representationen i , alternativt i Bryssel.Men, herr talman, till skillnad från hoppas jag att dentrepartiresei"vation som är fogad vid betänkandeoch som har beteckningen M är representativ för de tre partier, som står förden, i deras helhet. Jag har uppfattat de inlägg, som gjorts i denna debatt avherrar Jonnergård och i , så att detta skulle vara fallet. Jag yrkar, herr talman, bifall till reservationen M vidkonstitutionsutskottets betänkande nr 22. Hert ANDREVICE TALMANNEN anförde: Sedan de under avsnittet skrivelser till Kungl.Maj:t anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren till att debatteraDiarieföringen inom statsdepartementen. Diarieföringen av allmänna handlingar har somett av sina syften att ge allmänheten den insyn som offentlighetsprincipen ochprincipen om allmänna handlingar avser att ge. Det finns därför anledning tillvaksamhet mot aUa försök att undandra allmänheten den insyn som diarierna avseratt ge. Av det skälet kritiserade vi finansministerns beslut atthemligstämpla diariet över ansökningar om skattebefrielse. Det fördes då enrätt omfattande debatt om den saken, och jag vidhåller alltjämt min uppfattningatt detta diarium borde vara offentligt. Men jag måste erkänna att det ärende somkonstitutionsutskottet tagit upp när det gäller diarieföringen ikanslihuset under punkten 10 är mera uppseendeväckande, och det är principielltmera oroande att utskottets socialistiska majoritet nu så reservationslöst idetta avseende försvarar kanslihuset. Det rör sig om brev från dåvarande chefen förarbetsmarknadsstyrelsen tUl ohka statsråd. Det är brev i vUkaBertU redovisar sin syn på aktuella arbetsmarknadspolitiska frågor ochframför ett antal olika förslag och värderingar.