prot · FX09129 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokolletför den 19 innevarande månad. § 2 Meddelande ang.plena Viddel bordläggningsplenum som utsatts lill kl. 11.00kommer interpellationer all besvaras. Arbelsplenaanordnas , ,och kl. 9.00. Såsomtidigare meddelats anordnas inte något kvällsplenum pä tisdagen. Övriga tredagar kan det bli ofrånkomligt all hålla kvällsplena för besvarande avinterpellationer och enkla frågor, men utskottsbelänkanden kommer inte attupptas till behandling vid dessa kvällsplena. Måndagenden är sista dag för besvarande av interpellationer. Bordläggningssammanlrädetnämnda dag böriar och avslutas . Vidremiss av Kungl. Maj:ts proposition nr 187 §3 Vid remiss av Kungl. Maj:ts proposition nr 187 Maj:ls proposiiion nr 187 medförslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Ordellämnades på begäran lill Hen (), somanförde: gällande grundlag stadgar lid för propositions avlämnade undervårriksdagen; som inte är absolut ulan kan genombrytas om skäl därtilläro. Även den grundlag som träder i kraft hartidsbestämmelser - t. o. m. skärpta - i detta avseende. För denna hösiriksdaggäller ingen lid för propositioners avlämnande, och det är självklart all ombeslämmelser härom funnes skulle de inte kunna vara utformade pä samma sätt somför vårriksdagen, eftersom i så fall till följd av höstriksdagens kortarevaraktighet praktiskt tagel ingen proposiiion skulle kunna lämnas. Men,herr lalman, della medför inte att regeringen bör använda sin rätt alt lämnapropositioner när den vill på det sätt som skett denna höstriksdag. Vi har välfåll ca 60 propositioner redan och tyvärr har Diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar åtskilliga lämnats senareän vad som sades vid denna höstriksdags börian. Varoch en inser vilka konsekvenserna blir av delta. Dd blir i många fall ensnabbehandling i utskottet. Motionstiderna kan bara formellt avvaktas och imånga fall - det vet var och en som sitter i utskott - börjar föredragningarrespektive hörande av personer innan molionsliden ens har utgått. Många gångerligger färdiga förslag pä bordet när utskotts-ledamöterna har att konstalera ommolioner lämnats eller ej. 1 samband med remitteringen av föreliggande proposiiion har jag velalframföra detta och måste tyvärr samlidigl säga alt händelserna i dettaavseende vittnar om nonchalans mot och därmed också mot det svenskafolket. Det är ju dock del svenska folkels ärenden som skall handläggas av ossi som valda förtroendemän. Överläggningenvar härmed slutad. Kungl.Maj:ls proposiiion nr 187 hänvisades därefter lill skalieulskot- §4 Föredrogs och hänvisades molionerna nr 1992 till försvarsutskottet, nr 1993 lill kullurulskoiiel, nr 1994 lill uibitdningsulskouet, nr 1995 lill socialförsäkringsulskollel, nr 1996-2000 lill finansutskotld, nr 2001 lill näringsulskottel och nr 2002 till skatteutskottet. §5 Föredrogs, men bordlades åter inrikesutskottels belänkanden nr 25-30. §6 Diplomatiska förbindelser med vissa regeringar Föredrogs uirikesutskollets betänkande nr 10 ianledning av molioner om erkännande av respeklive upprättande av diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar. Idetta belänkande behandlades motionerna 1974:21 av herrrHermansson m. fi. (vpk) vari föreslagits 1. att hos regeringen hemställde om attdenna skulle bryta med Saigonjuntan, 2. atl hos regeringen hemställde om attdenna tog initiativ till atl upprätta diplomatiska förbindelser medprovisoriska revolutionära regeringen i Sydvielnam, (vpk) vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla atl den upprättade diplomatiska förbindelser med republikenGuinea-Bissau, 1974:202av hen m. fl. (vpk) vari föreslagits atl hos regeringenhemställde att denna snarasl erkände GRUNK som , 1974:397av m. fl. (fp) vari hemställts att skutte uttala sig förett svenskt diplomatiskt erkännande av , 1974:660 av m.fl. (m, fp), 1974:981av m. fl. (s) vari hemställts att begärde hos Kungl. Maj:tatt upprättade fulla diplomatiska förbindelser med RepublikenSydvietnams provisoriska revolutionära regering, 1974:1269av m. fl. (s) vari yrkats att hemställde hos Kungl. Maj:tatl erkände republiken och upprättade fulladiplomatiska förbindelser med dess regering saml 1974:1277av i Slockholm m. fl. (c) vari hemställts all hosKungl. Maj:l skulle anhålla all de formella diplomaliska förbindelserna medSaigonregimen bröls saml all som sin mening gav Kungl.Maj:t lill känna vad som i molionen anförts om erkännande av PRR. Diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar 1. att ansåg motionerna 1974:22, 1974:397och 1974:1269 besvarade med vad utskottet anfört om förbindelser medrepubliken , 2. att skulle avslå molionen 1974:660, 3. all skulle avslå molionerna 1974:21,1974:981 och 1974:1277 i vad avsåg erkännande av respeklive upprällande avdiplomaliska förbindelser med Republiken provisoriskarevolu-lionära regering, 4. all skulle avslå motionerna 1974:21 och1974:1277 i vad avsåg avbrytande av de diplomaliska förbindelserna medrepubliken i , 5. all skutte avslå motionen 1974:202. Utskottet har iår valt att behandla alla de motioner som föreligger om erkännande av slalereller upprättande av diplomatiska förbindelser med regeringar i ett sammanhang.Det har också givit en form för alt på elt övergripande sätt behandla deprinciper som tillämpar på detta område. Jag vill, herr lalman, för gärna inleda den här debatten med all deklarera för del första all jag ialll väsentligt delar den principiella syn på erkännandefrågorna som härfastställs -del har jag för övrigl även lidigare deklarerai - och för del andraall jag tycker au del är rikligl att intar en strikt legalistiskattityd i de här frågorna, dvs. att man håller mycket strängt på att den internationellarättens principer skall tillämpas. Jag tror att det är viktigt att Diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar vi gör det som ell led iarbetet på atl stärka de små staternas slällning i värtden. Detberor alltså inte på olika syn i de här avseendena om vi har haftolika uppfattning i konkreia sakfrågor. Det beror i slällel på all vi harbedömt den konkreta silualion som del gällt litet olika. Samtidigtmåste man, tror jag, konstatera att utvecklingen politiskt kan gå mycket snabbtoch att situationer kan uppstå pä olika häll i världen som icke har varitförutsedda när de rättsregler som vi tillämpar har slagits fasl - och att manalltså inte utan vidare kan falla lillbaka på praxis och tillgängliga reglerulan är tvungen att i en unik situation göra självständiga bedömningar. Detär också nödvändigt frän tid till annan alt se över den internationella rättenså att den verkligen fungerar pä det sätt vi önskar, nämligen så all man slårvakt om ett internationellt rättssystem lill skydd för de små slalerna. För omman inte gör del kan en legalisiisk allilyd, som blir slyvnackad ochkonservativ, fä lill följd att del som skulle vara dl skydd för de svaga islällel blir elt instrument för de starkas ohämmade maklpolitik. Jag vill hävdaatl det förekommit situationer när så har varit fallet. Säöver till de två molioner som jag lillsammans med några andra ledamöler avkammaren har väckt i början av årets riksdag. Den ena motionen, nr 1269, gällererkännande av republiken . Det är, som utskottet säger, nu intelängre nödvändigt att ta slällning lill den frågan, eftersom staten har blivitsjälvständig och har erkänt dess regering. Men jag vill ändå göra denmarkeringen att jag för min del var mycket besviken över atl det svenskaerkännandet dröjde så länge som det gjorde. Jag har fortfarande denuppfallningen alt del borde ha kommii i och med alt republiken som självständig stal i sepiember 1973. Kvarall behandla är i slällel frågan om upprällande av diplomaliskaförbindelser med den provisoriska revolutionära regeringen i Sydvielnam,enligl det krav som framförs i molionen 981. Utskoliei påminner om alt krav avsamma innebörd som i den motionen har behandlats vid en läng följd avriksdagar. Och under dessa år har, herr lalman, utvecklingen i varitvåldsam inte bara när del gäller själva slrids-handtingarna utan också när detgäller de politiska och folkrätlsliga förhållanden som är avgörande för värtslällningslagande i denna fråga. Jag skall gärna erkänna alt situationen ärmyckel komplicerad och all den kan te sig svårbedömbar. Men jag tror all det ärvikligl atl vi gör klart för oss all den är jusl komplicerad och unik, ickejämförbar med någon annan situation i världen. Dekriterier som vi vid bedömningen måste tillämpa skulle då vara för det förstade allmänna folkrätlsliga principer som är i del här sammanhanget, fördet andra den rättsliga grund som skapar vad gäller situationen iVietnam och för det tredje utvecklingen efter . Vadär del då för situation som skapas av Parisavialet? Ja, Parisavialet om Vietnaminnebar för del första att och Saigonregimen tvingades alt acceptera intebara utan också PRR som jämställda avtalstecknande parter. Enbartdella faklum utgör elt internationellt erkännande av PRR från ochSaigons sida. Dessutom stås det i avtalstexten klart fasl atl del i Sydvielnamför närvarande och lill dess alt en eventuell polilisk lösning uppnåttsexisterar tre politiska krafter, tvä arméer, som var och en behärskar varsinaokränkbara områden och två administrationer, nämligen PRR och Saigonregimen. Pädenna definition av situationen i vilar . Den utgör bl.a. grunden för den modell för en politisk lösning av konflikten som avtaletföreskriver. Och det är naturiigtvis också den som är anledningen lill allfrågan om PRR:s och Saigonregimens inlernalionella status, som kanske försomliga kan te sig som enbart en formell fråga, i praktiken har spelat en såoerhört viktig rott för båda sidorna efter avtalet. Jagmenar atl den unika folkrättsliga grund som skapar gör det möjligtoch önskvärt att i nuvarande situation erkänna och ha diplomaliska förbindelsermed de två provisoriska administrationer som definieras i Parisavialet, dockendast under del förbehållet atl de inte hävdar någon annan räll än den somföljer av Parisavialet. Man kan alltså inte erkänna någondera parlens rätt altensam representera , och man kan heller inte behandla båda som likaom någon av dem hävdar någon annan rätt än den som följer av Parisavialet. Omman ser på ulvecklingen efler del all Parisavialet undertecknats, kan man lättse alt medan PRR mycket strikt har hållit sig till Parisavialet och grundaralla sina krav pä den rätt som följer av Parisavialet har Thieuregimen på allapunkter brutit mot . De krav som Thieuregimen framför i fråga ominternationellt erkännande står i stark kontrast mot den rätt som följer avParisavialet. och har i själva verkel med alla medel försöktomintetgöra Parisavialet och smila ifrån dess förpliktelser. I den politikeningår som ett viktigt led att låtsas som om PRR och tredje kraften inteexisterar och som om man aldrig erkänt dess existens, liksom atl lanseraThieuregimen som den enda legitima företrädaren för folk. ISydvielnam lar detta sig uttryck i alt PRR:s och iredje kraftens medlemmar ochsympatisörer förföljs, tystas, fängslas och mördas. Varie försök att bilda detavlalssladgade nationella rådet med representanter för samtliga tre partersaboteras av Thieu. Pådet internationella planet driver Thieu och en diplomatisk-polilisk kampanjför ell ensidigl erkännande av Saigonregeringen och för alt skall fådelta som den enda lagliga representanten för i inlernalionellaorgan och på internationella kongresser. I dd senare fallet har man varitframgångsrik, ty vid praktiskt taget alla de inlernalionella kongresser därdenna fråga aktualiserats har PRR efler amerikanska påtryckningar förhindratsdella medan Thieuregimen har Diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar Diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar lillälils alt ensamrepresentera Sydvielnam. Del är t. o. m. så atl formellt enligl sinförfattning och den officiella nalionsbdeckningen hävdar överhöghet över helaVietnam. Även om det nu i praktiken bara får sin tillämpning vad gällerSydvietnam är det allvariigt nog. Jag menar all dessa olagliga, motParisavialet stridande anspråk från Saigonregeringen lill varje pris måsteavvisas genom att andra länders regeringar vägrar att erkännaSaigonadministrationen och också genom atl man motsätter sig att fårrepresentera vid internationella konferenser. 1 den här situationenkan det alltså inte bli lal om all behandla och PRR lika. Däremotär det självfallet möjligt att erkänna en eventuell kommande regering i Saigonsom inte hävdar någon annan räll än den som följer av . Då kan dett. o. m. bli önskvärt att göra det, eftersom man därmed kan stödja enutveckling i enlighet med Parisavialet. PRRhar däremot ända sedan undertecknades konsekvent hävdat de bestämmelsersom finns i det och för egen del hållit sig lill avtalet. När PRR kräverinternationellt erkännande och rätt atl vara representerad i internationellasammanhang är det på den grund som stadgas i Parisavialet, som en av tvåprovisoriska administrationer. Därför är utskottets skrivning felaktig, när detsägs att lägger ner sin röst i fråga om krav pä atl PRR skall företrädaSydvietnam, för det är icke de krav som PRR framställer. NärPRR ställer de här kraven är del inte av formella skäl eller av presligehänsynutan just därför alt den här frågan är så livsviktig för möjligheten alt överhuvud tagel fullfölja Parisavialet. I det slorpoliliska spel mol Parisavialetsom och Saigonregimen bedriver är det av oerhört slor betydelse hur Sverigeuppträder. Jag vill hävda all i den frågan har uppträtt medtvå ansikten. Åena sidan har - det är ovedersägligt - mycket goda och näraförbindelser med PRR. Våra officiella representanter har gång pä gång uttrycktvärt slöd till PRR:s kamp och krävt att Parisavialet skall fullföljas. Vi gerelt omfattande bistånd lill PRR, och regeringen har efler krav från för tagit första steget på vägen mot ett fullt erkännandegenom au upphöja PRR-delegationens status i . Åandra sidan har vi ännu inte erkänt PRR, trots atl della är del stöd som dennaregering själv anser vara del mesl effektiva bidrag vi kan ge i kampen förParisavialet. Faslän inget tvivel kan råda om vad svenska folkel och regeringenlycker om Thieuregimen och inga reella kontakter på länge har förekommit, harända till nu det formella erkännandet kvarstått. Det är elt faktum som Thieuinte har försummat alt utnyttja, hur mycket dessa förbindelser än har frystsner. Avden debatt som förs i kan man kanske förledas att tro atl ienlighet med internationell praxis skulle ha uppnått prakliskl tagetuniversellt erkännande, medan endast en obetydlig grupp slaler skulle ha erkäntPRR, men sä är det inte alls. har den regimenfortfarande diplomatiska förbindelser med endasi 46 stater - alltså baraobetydligt fier än de 41 stater som har erkänt PRR. Motden här bakgrunden, herr talman, framstår det svenska uppträdandet somsärskill beklagligt. Men del är också utomordentligt lillfredsslällande allutskottet nu noterar och genom alt bifalla utskottets hemslällan påden punklen slår fasl atl de sista resterna av diplomatiska förbindelser medSaigon nu har upphört. Jag kan tala om för kammarens ledamöler alt UD har låtitinformation gå ul till ell antal svenska ambassader där del sägs, alt motbakgrund av alt vi nu öppet ifrågasätter rätt att ensamt representeraSyd har vi funnit det rikligast atl avanmäla de två tjänstemän vidambassaden i som varit anmälda i . Vidare har Saigonsambassad i underrättats om att de tjänstemän där som varitanmälda i Slockholm inte längre kommer atl upptas i diplomallisian förStockholm. De nedfrysta diplomaliska förbindelserna mellan Sverigeoch Saigonregeringen har därmed även formellt upphört. Jag vill än en gång upprepa attjag noterar detta förhållande med myckelstor tillfredsställelse. Jag skulle önska all vi också kunde komma framtill all begära all den skall upprätta fulla diplomaliskaförbindelser med PRR. Det skulle vara del bäsla bidrag som vi nu kunde ge ikampen för alt Parisavialet skall fullföljas. De omfattande och näraförbindelser som vi har med PRR måste nu också fullföljas genom atl viupprättar fulla diplomatiska förbindelser. Tillslut vill jag la upp frågan om del svenska uppträdandet vid de internationellakongresserna. Som jag sade har PRR förhindrats delta i alla de internationellakongresser som ägt rum efler Parisavialet. har lagl ned sin röst; ochdel är en framgång jämfört med tidigare, när vi har röstat för Saigonsdeltagande. Det är också en framgång alt de svenska delegationerna fräntillfälle lill tillfälle har skärpt sina uttalanden och protesterat mol altSaigon ensamt skulle få della. Även del har skett efter krav från för Vielnam. Menvi är inte nöjda med del. Vi menar atl måste göra aktiva ingripanden -genom krav på omröstning och pä annal sätt - mol alt tillåts della i deinlernalionella kongresserna. Om denna utveckling, där ensamtrepresenterar i alla internationella sammanhang, tillåts fortsätta,är del ett dödligt hot mot Parisavialet. Man skapar helt enkell på del sälletgenom praxis en ny folkrätislig situation, som står direkt i strid medParisavtalets beslämmelser. Del kan kanske lyckas som om detta vore en fråga som inte har denbetydelse som vi vill ge den. Dä vill jag bara erinra kammaren om vad PRR:sutrikesminister, framförde till den svenska delegation som iår besökte de befriade områdena i och i vilken ingick tvä ledamölerav denna kammare. Hon beskrev för oss - och vi kommer nog aldrig all glömma det- vilken avgörande belydelse som erkännandefrågan har för PRR och för hela denpolitiska utvecklingen i Sydvielnam. Hon sade atl om nu kunde la dl Diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar Diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar initiativ och erkänna PRR,så skulle del ha en utomordentligl slor belydelse för all stärka de krafter iSydvielnam som vill verka för Parisavialet. Del skulle ha en utomordentligtstor betydelse för den internationella utvecklingen pä del här området, ochdet är det krav som för oss belyder mer än någonting annat, sade hon. Jag vill med Mme Binhs ord som stöd yrka bifall lill motionen 981. Hen MÅBRINK (vpk): är del exakt 22 månader sedan Parisavialet för fred i Vietnamundertecknades. Men någon verklig fred har inte uppnåtts. Del sydvieinamesiskafolkels strävan efler fred, oberoende, demokrali och ekonomisk och socialutveckling saboteras av juntan i och dess uppdragsgivare iWashington. inblandning i Sydvielnam forlsätler. har gett elt omfattande slödav vapen och förråd till Saigonjunlans armé och poliskår. har fortfarande25 000 militära rådgivare hos Saigonarmén - rådgivare som uppträder icivila kläder. De ökade svårigheterna för Thieuregimen har stärktoppositionen, men infiltrerar också vissa s. k. oppositionella grupper föratt ha ålerförsäkringar för den händelse Thieu skulle behöva offras.Demokraiins bödlar i CIA kan sill jobb, vet hur stater och folk skall behållasunder USA-imperialismens grepp. Thieuregimenskaraktär av marionett för neokoloniala intressen och ambitioner i Vielnamuppenbaras alll tydligare. Hela det område som regimen fortfarande i någon mänkontrollerar kännetecknas av ekonomiskt kaos. Korruption har blivit regimenspolitiska och administrativa system. Dess stora och välutrustade poliskår sökerslå titt mot att opposition. Thieuregimen vägrar att frige politiska fångar.Fortfarande våndas och torteras hundratusentals vietnamesiska demokrater ochfredskämpar i Thieus fångläger. Menframför alll: Thieuregimen forlsätler kriget. Den kan inte acceplera freden.Den tål inte freden. Den är för sin existens beroende av att kriget fortgår.Dagligen sänder den ut sina USA-ulruslade trupper på erövringslåg mol de befriadeområdena. ger de sig ut till byarna för att "passivisera"dvs. för atl plundra, våldta och mörda. Thieuregimen förbryler sig dagligenmol Parisavialet. Den vägrar varje förhandling. Den uppträder som den gangsterden är och som del redskap den är. PRR- del nalionella oberoendets och självbestämmanderättens regering företer enhell annan bild. Del var dess framgångsrika kamp, tillsammans med den ärorikaförsvarskamp som landsmännen i norr förde, som tvingade fram Parisavialet.Detta avtal våren framgång för PRR, som kämpat för fred i Vietnamoch nationellt oberoende. PRR söker på alll sätt efterlevaParisöverenskommelsen. Regeringen, som är baserad på folkels demokraiiska stödoch aktivitet, leder återuppbyggnaden av de områden av Sydvielnam som denkontrollerar. Sjukvården byggs ul. Mass-faltigdomen ikrigels spår bekämpas effektivt. Enrad länder har erkänt PRR, som är del sydvietnamesiska folkels enda ochrättmätiga regering. Men sä icke . Den har av denbreda opinionen i tvingats till flera riktiga ställningstaganden ochflera goda insatser för folk. Men regeringen och riksdagsmajoritelenhar vägrat all erkänna PRR. Ulrikesutskoltdpåstår , i sitt svar till de motioner om ett erkännande av PRR somföreligger, alt varken PRR eller Saigonjuntan kan företräda staten folkrättens regler. är i sä fall en snäv formaljuridisk bestämningav begreppet folkrätt. Vilken "folkrätt" kan jämställa ett folk ochdess ledning som kämpar för nationell oavhängighet, fred och demokrati med ellgäng korrupla gangstrar som springer en främmande imperialistisk stats ärendenoch som med hjälp av korruption eller tvång och med hjälp av sin rikauppdragsgivare lyckas utrusta en slor legoarmé? Vilken folkrätt kan jämställaPRR och Thieu-klicken? PRR behärskar inte hela Sydvielnam, men del slår för republikenSydvielnams nationella oavhängighet. Därför måsle sluta sig till denrad av stater som erkänt PRR. Detär goll alt regeringen har medgivit atl PRR:s allmänna delegation i Sverigeupprättats -men ett erkännande av PRR skulle vara elt verkligt slöd förSydvielnams folk och skulle också motsvara en bred svensk opinions solidaritetmed folk. Jag yrkarbifall till molionen 21. Diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar HenJADESTIG (s): Under ett flertal är harjag varit medmotionär i den moiion som för som huvudmotionär. Jag har lidigare avstått från att yttra mig ikammaren och nöjt mig med all inslämma i inlägg. Vi arbetar jutillsammans i VietnamkommiKen och har sålunda likartade synpunkter. Jag villockså instämma i yrkande, men därutöver ber jag alt få anföranågra synpunkter. Broderskapsrörelsenhar drivit mänga internationella frågor. Vi har sålunda varit myckel aktiva iVielnamdebalten - kanske inte jusl i TV eller i andra massmediers ljussken ulanmera pä vad man kan kalla för basplanet. Där har vi försöki varaopinionsbildare. De internationella frågorna har också på våra kongresser haften framträdande plals. Så var fallet även , då vår kongress i beslötuttala sig för ell svenskl erkännande av provisoriska revolutionäraregering. Såsent som har vi i en speciell skrivelse till regeringenargumenterat för denna åsikt och framhållit att bör kunna erkänna PRRunder former som markerar atl i enlighet med betraktarparterna som "provisoriskt legala". uttryck, provisorisktlegala, är hämtat från den uppsats som den amerikanske experten päinternationell räll . framlade vid förVietnam så sent som . Diplomatiskaförbindelser med vissa regeringar a. följande: Vietnamkrigetkan framför alll ses som en kamp om vem som skall vara . Meningen med Parisavialet är att föra över kampen från del miliiäralill det politiska planet. I avtalet regleras i delalj hur della skall gå lillför atl befolkningen genom fria val skall få möjlighet atl avgöra kampen. Ocheftersom varken Saigonregeringen eller PRR utsetts genom fria val på säll somavtalet föreskriver bör de betraktas som provisoriskt legala till dess atlavtalet genomförts. Attdet i båda fallen möjligen rör sig om regeringar kan del enligl inte rådanågon tvekan om. Båda regeringarna kontrollerar delar av landets territoriumoch har fungerande administrationer i dessa. Båda erkänns också som regeringarav ett betydande antal stater. Del synes därför vara rimligt all frånParisavlalets synpunkl betrakta dem som likställda och likaberättigade. Dennatolkning av innebörden i Parisavialet synes också vara den som den svenskaregeringen har framfört i samband med diskussioner om bistånd ochlån lill . Problemet är, som även utskottet säger, all interespekteras.