prot · FX09105 · 1974-12-31 00:00:00 — Om han varken har maskiner, inventarier, lager eller någontingannat han kan föriora pengar på mäste man säga atl han i sin skattesituationstår oerhört nära en löntagare, och man kan fråga vad han skall hautjämningsregler lill annat än att utjämna inkomsterna mellan åren. Jag hävdaratt förelagaren därvidlag redan har en viss möjlighet som inte löntagaren har,nämligen att förskjuta fakturorna för halvfärdiga och färdiga tjänster. i lycks vilja påstå att det inte finns nägon störreskatlekredil till företagarna. Del finns, enligt min uppfattning, en jättestorskallekredit , en helt horribel skattekredit. Jag tror att det i det härlandet förekommer all ett enda förelag haren latent skatteskuld på 1 miljardkronor. Delta gäller de riktigt stora företagen. Jag vill hävda att den sammanlagdaskatteskulden hos landets företagare ligger i den storieksordningen attden motsvarar fyra sammanlagda inkomstskatter. Ungefär så stor är densammanlagda skatteskuld som företagarna har till samhället. Del är enskatteskuld som förmodligen aldrig kommer att inlösas, utan företagarna kommeratt skjuta den framför sig undan för undan. Detta är denkonsolideringsmöjlighel som vi velat skapa åt företagen för att ge trygghet ätsysselsättningen, precis som motionärerna begärt. Ingen har tänkt beskära dessamöjligheter eller ta några radikala grepp, men vi vill inte bryta ut dessabestämmelser och skapa en ny uljämnings-och konsolideringsmöjlighet ulan attta hänsyn lill helheten. Jagåterkommer lill frågan om fiskarna. säger att en fiskare kanskehar en båt som är värd 700 000 ä och som är nedskriven tillnoll. Vilken jättelik konsolidering har inte den fiskaren skaffat sig! Jaganatar alt bålen inte är värd noll utan har ett mycket stort värde. Den härfiskaren har alltså redan skaffat sig en jättelik konsolidering, och om han tänkerfortsätta fiska beställer han förmodligen en ny båt. Det är då inte nog med althan för börja avskriva bålen utan han fån. o. m. börja skriva av påkontraktet om köp av båten. Så pass gynnsamma är bestämmelserna. Den dagfiskaren lägger ut en beställning pä den nya fiskebåten för han "klippa av" som omkostnad i rörelsen. Finnsdet då något ytteriigare behov av konsolidering i den näringen? Vad jag troratt näringen behöver i stället för förbättringar av konsolideringsmöjligheternaär större inkomster för att fiskarna skall kunna klara sig.Konsolideringsmöjligheterna är verkligen stora . HerrMAGNUSSON i (m): Jag är tacksam för de erkännanden i sitt sista anförandegjorde av att det behövs en hel del konsolideringar i näringslivet. Vad sedangäller frågan om det finns anledning att nu bryta ut progressionssystemet ochatt lägga fram ett förslag beträffande detta före det stora förslaget tror jagatt det finns ett bevis för att detta behövs, nämligen bl. a. att en utredningredan tidigare har utarbetat ett förslag till ett sådant system. Att det sedaninte har förverkligats av är ju en annan sak. Jag tror också att mankan anföra en hel del exempel som talar för en sådan lösning. talar om att företagen har en stor skatteskuld gör han sigskyldig till den fortsatia felaktiga uppfattningen att som skatteskuld betraktajust de reserver om vars nödvändighet för konsolidering av näringslivet bådehan och jag i vara tidigare anföranden tydligen varit ense om. Då är det intefräga om några skatteskulder utan om något som ännu inte är intjänat. Av denanledningen kan inte heller statsmakterna beskatta dessa pengar. Det är först idet ögonblick som man förvandlat lager, fordringar eller vad det är fräga omtill rena kontanter som skatten kan utkrävas. HerrHÖRBERG (fp): har ändrat litet pä detexempel som jag anförde. Det var fråga om en nedsliten fiskebåt. Om ägaren tilldenna önskar fortsätta med fisket beställer han en ny båt för några miljonerkronor och kan då, om han har en tillräckligt hög inkomst, göra storaavskrivningar. Det är riktigt, och det känner jag väl till. Men det var intedet exemplet som jag nämnde, ulan det avsäg en fiskare som har en nedsliten ochtämligen värdelös båt och som av åldersskäl inte vägar göra en nybeställningulan tänker avveckla rörelsen. Under sitt sista fiskeär för han en mycket höginkomst av fisket och skulle då behöva en möjlighet till fondavsättning för auutjämna inkomsten kommande år. Någon sådan möjlighet har han dock inte. Jag tycker att i matematik är litet konstig. ex. att en företagare köper in varor för och drar avdenna summa, som han naturligtvis för göra, i inkomstdeklarationen. Om hansedan uppger att varorna inte är värda mer än , minskar handärigenom sin inkomst med . Är inte det en skatteskuld, vet intejag vad skatteskulder är. kan ju säljas precis när som helst. Blir detrisk för prisfall, så att varorna inte blir värda de hanbetalade när han köpte dem, för han göra ytteriigare nedskrivningar för attkomma fram till varornas verkliga värde. Jagtänkte först inte bemöta som nämnde nägra socialdemokratiskaföretagare -jag vet inte vilka - men jag skall ändå göra det. Jag vill säga attjag inte har tänkt försvara några socialdemokratiska nedskrivare. Vi skall haklart för oss att alla följer samma skatteregler. Jag har talat omskattereglerna och har inte angripit några borgeriiga eller socialdemokratiskaföretagare. Vikan vidare självfallet återkomma till fiskebåtarna. Om man har skrivit ner sinbåt till noll, trots att den fortfarande har ett stort värde, men har godainkomster och inte vet om man skall skaffa sig en ny båt eller inte, för mansjälvfallet betala skatt, om man utnyttjat alla sina konsolideringsmöjligheter.Men om man har bestämt sig för att köpa en ny båt och även har tecknat kontraktpå en sådan, har man hur stora avskrivningsmöjligheter som helst och bestämmersjälv hur stor skatten skall bli framöver. HerrMAGNUSSON i (m): Jag har inte talat om nägra socialdemokratiska företagare. Jag nämndeatl några estradörer hade lyckats nedskriva sina inkomster med nägra , men jag sade att det inte är alla som har tillgång till så mycketkontanter att de kan åstadkomma någonting sådant. Sedanlar ett exempel, och det är klart att man kan göra del, menfrågan är ju hur det här varulagret har bearbetats. Man vet inte i vilken mändet går att sälja varorna vidare förrän de är sålda, och det är därför vi hardet här konsolideringssystemet, som innebär att man skall kunna göraavskrivningar inte bara pä råvaror utan också på färdiga varor och päfordringar. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fi., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 42 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: § 7 Vidgad rätt till insättningpå skogskonto Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 43 ianledning av motion om vidgad rätt till insättning på skogskonto. HerrPETERSSON i (c): Min motion om vidgad rätt till avsättning på skogskonto har tyvärr intevunnit skatteutskottets gehör. Anledningtill motionen var erfarenheter från min sysselsättning i bankverksamhet, därman ofta möter det här problemet. Ägare till smä skogsarealer har svårigheteratt göra rationellare skogsavverkningar utan att vederbörande orimligt drabbasav den progressiva beskattningen. Särskilt hårt drabbade blir äldre skogsägare,som inte själva har möjlighet att deltaga i eller leda avverkningen utan ärhelt hänvisade till anställd personal. Då tvingas man ofta arrangeraavverkningen med större avverkningsmaskiner, och man för ta ett större uttag påen gång. Imotionen åberopade jag även de rådande skogskonjunkturerna och det storabehovet av både skogsprodukter och arbetstillfällen. Sedan motionen avlämnadeshar en viss ändring av skogskonjunkturerna skett, men det minskar inte behovetav större möjligheter att göra rationella skogsuttag med större tidsintervalleroch detta till trots fördela inkomsten skattemässigt Jämnt . Dennafräga hör kanske inte till de större eller mera principiella frågorna. Den kansägas vara en del i den fråga som vi har röstat om. Men den har dockmycket stor betydelse för de människor som ställs inför det här problemet. vid sin avstyrkan av motionen har skött slakten på ett myckethumant sätt genom att hänvisa till skogsbeskattningens framtida utformning såhar jag, herr talman, inget yrkande. Vidgadrätt till insättning på skogskonto Underdelta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hert STADLING (s): De nuvarande bestämmelserna avseende insättning på skogskonto innebärju bl. a. att uppskov genom avdragsgill insättning på konto under sammabeskattningsår för avse högst av köpeskillingen för rotsåld skog för köpeskillingen för leveransvirke samt av saluvärdetav skogsprodukter som uttagits för förädling i egen rörelse. Vidflera tillfällen har framställningar via motioner gjorts om höjning av dessaprocentsatser. Men har i regel avslagit dessa motioner. Undantag harju bl, a. gjorts när det gällt stormfällningar, snöbrott osv. Fråganom skogsbeskattningens framtida utformning är som bekant under utredning, ochvi förväntar att utredningens förslag kan föreläggas inom dennärmaste tiden. I avvaktan pä remissinstansernas yttranden ochfinansdepartementets slutgiltiga förslag är skatteutskottet inte nu berett att tillstyrka motionärenskrav på rätt till ökad insättning pä skogskonto utan avstyrker de i motionenframförda yrkandena. Jag yrkar bifall till skatteutskottetshemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. § 8 Tillsättande av enskatterättviseutredning Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 44 ianledning av motioner angående en skatterättviseutredning. HerrSJÖHOLM (fp): Det skall här handla om skatterättvisa - dvs. om någonting som intefinns. Det heter så vackert att vi skall i detta land betala skattefterskatteförmäga, men i själva verket betalar vi efter förmågan att deklareraoch förmågan att anlita experter på skatteflykt och experter på att formelltreducera skatteförmågan. Det är ju miljarder - hur många vet vi inte, men detär åtskilliga miljarder - som varje är skatteflyktas och skattefuskas bort. Viskall bara inte tala om rättvisa och jämlikhet i beskattningen; det låternärmast som ett hän. Och del gör det naturiigtvis allra mest i öronen på demsom har till uppgift att i praktiken se till att reglerna i vär skattelagstiftningföljs. Det förekommer att man för lov att verkställa införsel i lönen förpersoner som har en myckel låg inkomst men som råkat fö någon liten kvarskatt -man för alltså eller vecka ta en del pengar ur sådanasmåinkomsttagares lilla lön. Det händer ocksä atl pensionärer, som har råkatfö kvarskatt därför att de haft en liten sidoinkomst men som absolut inte harnågon skatteförmäga, kommer upp och vill betala sin kvarskatt. Man skulle halust att säga till dem: Strunta i alt betala del här! Men det gör man alltsåinte, för det för man inte göra. Detär illa att man skall behöva uppleva detta som man bevittnar atthöginkomsttagare med mycket stora inkomster men mycket låga skatter lever flottoch obekymrat vidare på de skatleorättvisor som värt skattesystem innehåller. Detfinns ju tyvärr, herr talman, ingen samvetsklausul för kronofogdar - del finnsdet bara för biskopar, som dessutom i vissa fall använder den för attdiskriminera och förödmjuka kvinnokönet. Men det skulle kanske behövas ensamvetsklausul på andra områden i samhället. Somjag ser det borde det vara en samvetssak för hela samhället att åstadkommarättvisa och jämlikhet inom beskattningen. Del behövs krafttag i det avseendet.Jag har alltså motionerat om att man skulle tillsätta enskatterättviseutredning som skulle ha som enda uppgift att se till att vi fickden rättvisa och jämlikhet vid beskattningen som alla vettiga och hederiigamänniskor eftersträvar. Förslagetavvisas av utskottet med att vi har så mänga utredningar som gäller skatten.Men den utredning jag föreslagit skulle faktiskt bara inriktas på att skaparättvisa. Jag menar att om man tillsatte en sädan utredning och där placerademänniskor som upplever de här orättvisorna mer än andra - det är alltsårättsligt utbildade människor i domstolar, det är åklagare och det är kanskeocksä kronofogdar som mäste hälla i skaftet när yxan skall gä - skulle mankanske kunna komma fram lill någonting som hyfsade problematiken. vill alltså inte vara med om detta, och all kämpa ensam mot ett enigtutskott tjänar föga till. Jag tänker därför inle yrka bifall till min motion,Pä sikt ar det kanske ocksä sä atl enda sättet alt få någon hyfsning på dettaär att införa ett radikalt nytt skattesystem. Och jag skulle vilja vädja tillalla vettiga och hederiiga skattebetalare och alla politiker, som inser att viinte kan fortsätta på den här vägen, alt försöka fö lill slånd elt hell nyttskattesystem, så att vi åtminstone närmar oss den rättvisa och jämlikhet som vieftersträvar. Hert (): Jag kan hålla med om atl rättvisa och jämlikhet borde varahonnörsord i vårt skattesystem samt atl skattemoralen är låg, i varje fall inomvissa folkgrupper i värt land. Jag vill emellertid ändå inte sätta den stämpelnpä alla skattebetalare. Men om man kunde konstruera ett hundraprocentigträttvist skattesystem och därigenom skapa en hög skattemoral, sä skulle säkertalla svenska medborgare hälsa detla med stor glädje. Detfinns väl knappast några frågor som har diskuterats så intensivt somskattefrågorna, framför allt dä av ledamöterna här i och i pressen,Alla i vårt land vill ha en så god service som möjligt, men när det gäller attsolidariskt vara med och beiala för den servicen börjar en hel del avmedborgarna att knorra, I alla politiska partier har man också skrivit motioneri skattefrågor, och de motionerna har behandlats av . Vi har settexempel på det . Vidare har det tillsatts utredningar och skrivitspropositioner, men trots detta har över del orättvisaskattesystemet inte avtagit i styrka. Jag tror inte heller all alla blir nöjdaså länge vi har olika uppfattningar rörande innebörden av begreppet jämlikhet.De politiska partierna har olika värderingar i den viktiga frågan. Jag anserdock att vi först mäste lösa den frågan. Är det t. ex. jämlikhet atl en delmänniskor tjänar fiera medan andra bara tjänar något ? Eller är det jämlikhet atl en del människor bor i flottalyxvillor och andra knappast har en bostad? Vårtskattesystem har varit och är föremål för kontinueriig översyn j många olikaavseenden, och del kan vara skäl i atl lill kammarens protokoll fö antecknatvad som har gjorts eller vad som är på gång i skattefrågan. Efter det attallmänna skalteberedningen avgav sitt betänkande 1964 (SOU 1964:25) har bl. a.följande utredningar avgivit sina betänkanden: aktievinst-utredningen (SOU1965:72), familjeskatteberedningen (Stencil Fi 1969:4 och 5),föreiagsskatteutredningen (SOU 1968:26), skogsbeskaiiningen (SOU 1969:30),kapitalskatieberedningen (SOU 1969:54 och SOU 1971:46), jordbruksbeskattningskommittén(SOU 1971:78) m. m. Jagkan tillägga att nägra av dessa utredningar har lett till ändrad skattelagstiftning. Vidarekan nämnas punktskatleulredningen (Fi 1970:37), företagsskatteutredningen (Fi1969:1) och skatleutredningen om periodiskt understöd (Fi 1970:61). Vidarehar vi nu ett antal stora skatteutredningar i arbete, bl. a. företagsskatteberedningenoch den stora utredning med 13 pariamentariskt tillsatta ledamöter som herrBrandt sitter som ordförande i. Slutligen har Kungl. Maj:t också uppdragit ätriksskatteverket och statskontoret samt nägra länsstyrelser att bilda enarbetsgrupp och företa en översyn av skatteadministrationen. Medhänsyn till vad jag här anfört och med tanke på de pariamentariskautredningarnas sammansättning tycker jag inle att man kan beskylla regeringenför underiåtenhet att ägna sig åt skattefrågorna. Jag vill också göra detpåpekandet att det väcktes mänga riksdagsmotioner om skatteflykt ochskattefusk, och i ett flertal motioner begärde man en översyn av skattesystemetm. HerrSjöholm hemställer i sin motion nr 18 är 1974 atl hos Kungl. Maj:tbegär en skatterätiviseutredning och att denna tillsätts skyndsamt.Utredningen skulle fä till uppgifl att framlägga förslag om sådan ändring iskattesystemet och skattelagstiftningen atl rättvisa och jämlikhet uppnäs.Herr påtalar att rättvisa och jämlikhet inte existerar inombeskattningen. Skatteflykt och skattefusk florerar, och skatlemoralen är låg.De hederiiga får betala för de oäriiga. Som jag tidigare sade häller jag medherr om detta. Utskottet tror också att alla politiska partier kanställa sig bakom önskemålet att åstadkomma rättvisa på detla område. Men olikasamhällsgrupper har olika meningar om vad som är skatterättvisa. Det är denfrågan vi måste diskutera och lösa. Utskottetpåpekar att varje utredning som pågått eller pägär pä skatteområdet har iuppdrag att undanröja möjligheter till skatteundandragande eller att rätta tillsnedvridningar som inte kunnat förutses vid reglernas införande. Ochmotionären kan inte förneka alt stora framsteg gjorts i kampen mot skatteflyktoch skattefusk. Personligentycker jag i likhet med en insändare i en tidning att skattemoralen är underall kritik. Som jag ser det borde det finnas möjligheter att införa ett annatskattesystem som till en del löser dessa problem. Man skulle kanske kunnabeskatta naturrikedomarna på ett helt annat sätt än nu - kanske ocksä härdare -och även produktionen. Men med hänsyn till att så många ambitiösa politiskasakkunniga och experter - och dit räknar jag ocksä - redan verkateller verkar pä detta viktiga område tror inte utskottet att motionärensförslag om ytteriigare en utredning skulle kunna lösa det här problemet. Vi förväl vänta och se vilket resultat de pågående utredningarna kommer lill ochsedan återkomma. Vi måste hjälpas ät attreparera de fel och brister som finns i de förslag Det ärriktigt som sade att detta är ensamvetssak och att vi måste ta krafttag på detta område - jag hällerfullständigt med om det. Men är det inte så att de som anlitar skatteexpertergör det, inte för att fö reda på hur mycket de skall betala i skatt enligtlagen utan för att fö veta om det finns något kryphål så att de inte behöverbetala sä mycket. Det är beklagligt att det är pä det viset. Jag tycker alltsåatt vi kan avvakta utredningarnas resultat. Jag ber att ra yrka bifall tillskatteutskottets hemställan. HertSJÖHOLM (fp): Bara några föord. Jagtycker att regeringen har gjort på tok för litet i detta avseende -det är minbestämda övertygelse. HerrWikner säger att vi inte vet vad skatterättvisa är. Jo, det tror jag vi kandefiniera ganska väl. Skatterättvisa är att var och en deklarerar för deninkomst han har haft och sedan betalar den skatt som utgår. Svårare är detinte. Denutredning jag föreslår är inte en utredning som alla de andra som om och som vi har haft så många av. Den utredning jag talar om skulle haett annat syfte och se annoriunda ut. Den skulle göras av folk som har upplevtskatteorättvisorna på nära håll, sä att säga sett dem i närbild. Sedan gav sig in pä ett mera vidlyftigtresonemang om jämlikheten i samhället och frågan huruvida det vore rättvistall somliga kan tjäna medan andra bara tjänar 15 000, Det där kanman ju ha olika meningar om, men vi kommer naturiigtvis aldrig ifrån sådanaförhållanden. Vi kan aldrig införa en lagstiftning om att alla skall ha sammainkomster - det hoppas jag vi slipper! I och för sig tycker jag inte det ärnågot fel att någon tjänar 100 000 - det finns mänga som har gjort skäl för deninkomsten och som därigenom har berett många andra människor arbete, så att detjänar hyggligt. Det viktiga är dock att de skall betala skatt för sin inkomst;det är ju del vi talar om här. Då kan man dessutom säga att den som tjänar för betala en rätl stor summa i skatt - som gär till folkhushållet -där han alltså bidrar med en rundligt tillmätt summa för sociala utgifter ochalll annat som samhället ordnar och som jag är en stark anhängare av attsamhället skall ordna för medborgarna, - Men den här debatten skulle intehandla om detta utan om skatterättvisa, som innebär att var och en deklarerarhela sin inkomst och betalar den skatt som skall erläggas. Hert (): Jag tog exemplet med 100 000-kronorsinkomsten och dem som har lägreinkomster som en ännu större fräga - och ett problem som jag tycker vi börlösa, om vi skall kunna nä jämlikhet. Här bör vj visa Åtgärdermot skatteflykt och skattefusk m. m. Det är klartatt vi inte kan lösa det problemet i skatteutskottet, utan det ligger väl merapä ett annat plan, kanske på det fackliga planet. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 45 i anledning av motionerbeträffande vissa informationsfrågor rörande beskattningen. §10 Åtgärder mot skatteflykt och skattefusk m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 46 ianledning av motioner beträffande åtgärder mot skatteflykt och skattefusk m.m. Idelta betänkande behandlades motionerna 1974:618 av hert iKalmar m. fl. (s), (s), 1974:1205 av herrBergqvist m.fl. (s) samt 1974:1222av m. fl. (vpk) vari hemställts att hos regeringenbegärde tillsättandet av en utredning med uppdrag att skyndsamt utarbeta ochframlägga förslag till åtgärder mot skatteflykt och skattefusk. 1. motionen 1974:618, 2. motionen 1974:938, 3. motionen 1974:1205, 4. motionen 1974:1222. I motionen 1974 krävs två saker, nämligen för det första skall öka den tid som i vanliga fall står myndigheterna till buds för altväcka fråga om eftertaxering och för det andra att preskriptionstiden förvissa skattebrott skall höjas från fem till . Syftet är naturiigtvis altskapa bättre förutsättningar för att bekämpa skattefusk och skatteflykt. Ulskolietser i och för sig aUvariigt på problemen. Dessutom finns det en utredning somskulle kunna behandla dessa frägor, nämligen utredningen om säkerhetsåtgärder iskatteprocessen. Till den utredningen vill jag skicka en hälsning med en varmförhoppning om att den verkligen utnyttjar möjligheten att effektiviseraskattelagarna och att den därför kommer med ett förslag pä de punkter somvi har aktualiserat i motionen. Medden förhoppningen skulle jag ha kunnat sluta mitt anförande, men jag mästeockså påpeka att motionen 1205 inte fött en alldeles korrekt behandling avskatteutskottet. I reciten på s. 3 och 4 påstås felaktigt att vår motionföreslår att de föriängda preskriptionstiderna skulle ges en i tidenbakälverkande kraft. Man erinrar om alt någonting sådant inte går för sigenligl den nya grundlagen. Jagvill slå fast att motionärerna aldrig lekt med tanken atl preskriptionstidernaför skattebrott skulle föriängas retroaktivt. Som ledamot avkonstitutionsutskottet har jag helt enkelt inte kunnat undgå atl lära mig vadsom stär i den nya grundlagen i detla fall. Inom parentes vill jag säga att närman i betänkandet hänvisar till en paragraf i det här fallet, har man fött tagpå en paragraf som handlar om utrikesnämnden och inte pä något sätt berörretroaktiv lagstiftning. Den lydelse som utskottet återger av stadgandena omretroaktiv lagstiftning är inte den som stär i den nya regeringsformen, utanden är i själva verket tagen ur ett gammalt utredningsförslag frän 1972,vilket numera saknar all aktualitet. Altanvända grundlagen för att slå ihjäl motionen är inte särskilt lyckat,speciellt som man inte riktigt tycks veta vad det stär i den nya grundlagen. Yrkandeti motionen är också solklart på den här punkten. Där hemställs "attriksdagen hos Kungl, Maj:t anhåller om förslag till ändring av 14 § iskattebroltslagen, sä att preskriptionstiderna för brott enligt 2, 3, 5, 7, 8,9 och 10 §§ höjs frän fem till älta år". Vad händer om i dagbeslutar bifalla det yrkandet? Skulle det då bli en retroaktiv lagstiftning?Skulle det bli en kollision mellan det kravet och vedertagna rättsprinciper?Självfallet inle. Det blir en ändring i nu gällande skattebrottslag.