prot · FX09107 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes avherr andre vice talmannen, § 1 Justerades protokolletför den 17 innevarande månad, § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl, Maj:tspropositioner nr 143 till lagutskottet och nr 144 till justitieutskottet, §3 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 130-133, § 4 Interpellation nr134 om skärpt lagstiftning mot utländska Tör-värv av fritidsfastigheter iSverige Ordellämnades pä begäran till Hert i (s), som yttrade: Del utländska intresset för atl förvärva fritidsfastigheter i Sverigehar ökat starkt under senare är. Speciellt i har vi märkt ett alllstarkare tryck frän kontinenten mot kvarvarande fritidsområden. Delsom främst har diskuterats i pressen har varit utländska markaffärer i denstörre skalan, bl, a, ett västtyskt företags planer pä atl köpa markområdenvid sjön i och där anlägga en stor tysk se-mesterby. Ettannat uppmärksammat fall har varit förekomsten av stora annonser i tyskatidningar, där 38 öar i Gryts skärgård i bjöds ul lillförsäljning. Delutländska intresset riktar sig emellertid inte enbart mol köp av storamarkområden, som man sedan avser att exploatera i form av semeslerbyar och meraisolerade friiidssamhällen. Del sker också elt uppköp i del tysta av torp,sommarstugor och fritidshus. Föratl fö mer konkret uppfattning av utvecklingstendenserna avseende dennakategori av uppköp begärde jag i är in uppgifter frän vissa länsstyrelseri om beviljade fastighetsförvärv av utländska medborgare bosattautomlands. De län det gällde var de båda , , ochKalmar län. Det visade sig dä att en myckel klar och snabb ökning hade ägt rumunder senare är. uppgick antalet friiidshusköp av utlänningar bosallautomlands till 200 i de fem län jag undersökte. var siffran 374, dvs.en ökning med . Tendensen , baserad pä siffror från detförsta halvåret, pekar mot utländska förvärv i storleksordningen 500 stycken ide undersökta länen. Nr 107 Det är en allvariig utveckling som är på gång. den ''mpliga lägen är ingalunda någon outsinlig tillgäng. förutländska uppköp kommeraii innebära stora problem försvenska familjer -------------- ivanliga inkomstlagen an skaffa sig ett fritidshus eller ett litet torp, som många så gärna vill. Detstora utländska köpintresset - främst från danskar och tyskar - innebär intebara atl tillgängen pä fritidsfastigheter för svenska medborgare minskar. Likaallvarligt är den kraftiga effekt pä prissidan som de utländska köpen redan nuhar inneburit och som kommer att bli ännu mera markant om effektivalagstiftningsåtgärder uteblir. Specielltoroande på sikl är dessutom alt faslighetsmäklarna nu alltmera börjar fö uppögonen för de fantasipriser man kan fä ut genom att direkt bjuda utfritidsfastigheter på den tyska eller danska marknaden. Vi har t. o. m. fåttvara första mäklare och markexploatörer, som är helt inriktade på att säljautomlands. Det är alltså helt klart all regeringen måste vidta snabbalagstiftningsåtgärder mot utländska fastighetsköp om del över huvudlaget skall finnas något utrymme på friiidshusmarknaden för folk i vanligainkomstlagen. gäller speciellt situationen i . Dennuvarande lagstiftningen angående utlänningars rätl att förvärva fastigheterkan som regel inle sälla stopp för nägra försäljningar. Del är här snararefräga om en lag som passivt registrerar än en som kontrollerar och styr. Somhuvudregel gäller nu atl utländska medborgare får förvärva fast egendom om skälmot förvärvet ej föreligger med hänsyn lill allmänt intresse eller förvärvarenspersonliga förhållanden. Med allmänt intresse menas då att det inte för finnashinder frän exempelvis militära, jordbrukspoliliska eller miljövärdsmässigasynpunkter mot förvärvet. Däremot utgör inte omständigheter som stigandepriser på fritjdsfastigheter eller andra negativa konsekvenser av s. k.överefterfrägan några hinder enligl gällande lag. Inle heller detta att viriskerar alt fö mer eller mindre utpräglade "ullandsreservai" vidvissa exploateringsformer utgör nägon avslagsgrund. Delär länsstyrelserna som handlägger ansökningsärendena, men en länsstyrelse harinle rätt att avslå en utlännings ansökan om förvärv av fritidsfaslighei. Mankan endasi skicka ärendet vidare till Kungl. Maj:l. Detla sker också, dels itveksamma fall, dels när det gäller köp av fritidsfastigheter på mer än etthektar. Som regel har det dä blivit klartecken från Kungl. Maj:t, dvs.justitiedepartementet. Det fåtal avslag som har meddelats har avsett fall därförvärvaren kommit i konfiikt med jordbrukspolitiken och jordbrukarnasförköpsrätl lill värdefull jordbruksmark. Vivet ännu inte med säkerhet utgången av Fegen- och Grytaffärerna. Klart äremellertid att regeringen med nuvarande lagstiftning knappast har möjlighet attstoppa sådana markköp av utländska intressen även om man skulle önska detta. Enöversyn av lagstiftningen är alltså synneriigen befogad. En skärpt lagstiftning motutländska fastighetsköp bör emellertid inte enbart avse de storamarkaffärerna. Det är del samlade utländska trycket mol de svenskafritidsområdena som måste regleras. Minst lika viktiga som 148 de stora markaffärerna är de utländska uppköp som sker i allt snabbare takt av enskildafritidsfastigheter, sommarstugor och torp. Densom för fram krav pä förbud för utländska medborgare atl köpa fritidshusriskerar naturligtvis alltid beskyllningar för nationell egoism. Som jag serdet är detta emellertid en fråga som ligger vid sidan om begreppen"nationalism" och "internationalism". För del första är detsjälvklart att förbudet mot förvärv av fritidsfasligheter inle skall omfattautländska medborgare som arbetar eller är bosatta i . För det andrabehöver vi bara gå över för all finna all en härd förbudslagstiftningredan har introducerats av danskarna, främst som ett skydd mot tyskexploatering av . Norrmännen har ocksä en liknande marklagstiftning. Inteheller är det säkert alt man behöver göra förbudslagsiiftningen heltäckandeöver landet. Kanske räcker det med all lägga elt generellt förbud över södraoch - där våra stora befolkningskoncentralioner finns. Iövrigt skulle lagstiftningen kunna ge utrymme för en mera flexibel politik i demera glesbebyggda norra delarna av värt land, i all den utsträckning som deenskilda kommunerna sä önskar. Vaddel gäller är alltså all med hjälp av en skärpt lagstiftning säkerställa deframtida möjligheterna för de svenska familjer i vanliga inkomstlägen som säönskar att kunna skaffa sig ett fritidshus utan alt fullständigt ruinera sig.De som har del gott ställt kommer däremot alltid alt kunna förverkliga sinasommarslugedrömmar, även i konkurrens med kapitalstarka utländska medborgare. Medhänvisning till vad jag anfört anhåller jag om kammarens tillstånd alt tillherr statsrådet ställa följande frägor: Anser statsrådet atl de snabbi ökande utländskauppköpen av fritidsfastigheter i ger anledning till oro? Om sä är fallet, avser regeringen att föreslåriksdagen en skärpt för-värvslagsliftning på delta område? § 5 Interpellationnr 135 om fortsatt stöd åt den industriella utvecklingen i Ordet lämnades pä begärantill (), somyUrade: har länsmyndigheterna i och Karis-borgskommun arbetat hårt för att fö fram fler industrier till orten. I början avdetla är kunde man ocksä glädja sig åt att skulle lokalisera en del avsin verksamhet i till . Företaget räknade då med atlstarta"en fabrik som gav sysselsättning åt 120-130 personer. Med glädjekan vi konstalera att planerna har kunnat fullföljas, och fabriken har nuca 90 personer anställda, de flesta kvinnor. Redan vid årsskiftet 1974-1975beräknas anläggningen vara utbyggd för 120 personer. 1 mitten av september 1974kom ett meddelande i massmedia om att FFV genomfört en översynav den svenska ammunitionslillverkningen. Översynen hade resulterat i ettförslag, som innebar alt Vanäsverken i Karisborg skulle läggas ner och att FFVplanerade alt förlägga produktionen av den flnkalibriga ammunitionen lillNormafabriken i i . Meden enig personal kår bakom sig har de fackliga förtroendemännen både centraltoch lokalt med kraft hävdat behovet av fortsatt verksamhet i Vanäsverken. Efterintensiva förhandlingar med berörda statliga myndigheter har representanterför och Försvarets civila kunnat fäfram garantier för alt fabriken skall vara kvar i . Samiidigi skalldock antalet anställda minska från 300 lill 200 under fem är. Spekulationernaom en nedläggning av Vanäsverken har självklart skapat oro för den fortsattautvecklingen i Karisborg. Därför är det ytterst viktigt alt regeringenger ett klart och entydigt besked i frågan. Luxoretableringeni har kommit för att stanna. Vid ett industribesök gav Luxorsinformationschef delta besked lill länels socialdemokratiskariksdagsledamöter. Del har alltså icke skett någon ändring i förelagelsursprungliga planer för etableringen i Karisborg. För att kunna uppnå en bättrebalanserad arbetsmarknad framstår del emellertid som mycket viktigt atl den avLuxor planerade fortsatta utbyggnaden kommer lill ständ. Inte minst med tankepä den pågående utvecklingen inom den militära och civilmililära sektorn är delnödvändigt att initiativ som syftar till alt utveckla ortens näringsliv kommeratl understödjas av de statliga myndigheterna. Medstöd av det som anförts anhåller jag om kammarens tillstånd alt till herrindustriministern ställa följande frågor: Vill statsrådet i den uppkomna situationenbekräfta, att beslutet att bevara verksamheten i Vanäsverken i liggerfast? Avser regeringen - med anledning av krympningen avden militära och civilmilitära sektorn - med olika åtgärder även ifortsättningen understödja den induslriella utvecklingen i Karisborg? § 6 Anmäldes ochbordlades Kungl. Maj:ls proposition nr 152 med förslag till lag om ändring i förköpslagen(1967:868). § 7 Anmäldes och bordladesKonstilulionsutskotlets betänkanden Nr 41 med anledning avmotioner angående statsformen m. m. Nr42 med anledning av motion om folkomröstning vid grundlagsändring Nr 43 med anledning avmotion om ledamolsantal Nr44 med anledning av motioner om avskaffande av den s. k. Nr45 med anledning av motion om avskaffande av möjligheten att överlåta vissabeslutsfunktioner till mellanfolkliga organ Nr46 med anledning av motionsyrkande om grundlagsfästande av medborgerligarättigheter m. m. Nr 47 med anledning avmotion om offentliga ulskotlsulfrågningar Nr 48 med anledning av motion omåtgärder förökad samhällssolidaritet Nr 49 med anledning av motion om en utgåvaav ärs regeringsform Nr 50 med anledning av motion angående tidsfristenför yttrande lill taxeringsmyndighet m. m. Nr27 i anledning av motion om en utredning rörande reglerna om äktenskaplig börd Nr 28 i anledning avmotion om översyn av skuldebrevslagen m. m. Nr 24 i anledning avmotion om allmän egenpension m. m. Nr25 i anledning av motion om möjlighet för anställda lill sjöss aU utnyttjatandvårdsförsäkringen Nr26 i anledning av motioner angående utvidgad ersättningsrätt enligt lagen omallmän försäkring Nr27 i anledning av motion angående förfarandet vid läkares friskskrivning avpatient Nr 28 i anledning av motion om föriängt barnbidragvid skolgång utomlands Nr28 i anledning av motion om åtgärder mot nyetablering av enskilda värdhem Nr 29 i anledning avmotion om legitimation för vissa kiropraktorer Nr30 i anledning av motion om tillgodoräkning av tjänstgöring vid missionssjukhusi utlandet för läkare och sjuksköterskor vid tjänslårsberäkning för befordran,m. Nr31 i anledning av motioner om en utredning rörande dödsbegreppet m, m. och omskyldighet alt före obduktion underrätta den avlidnes anhöriga Nr32 i anledning av motion om översyn av bestämmelserna rörande hälsofariigavaror inom måleribranschen Nr 34 i anledning avmotioner om åtgärder mol sniffning Kullurutskotlets betänkanden Nr 16 med anledning avmotion angående förbud mol boxning Nr 17 med anledning av motion angående Läcköslou Nr20 i anledning av motion om förbättrade radiokommunikationer för ökadtrafiksäkerhet m. m. Nr 21 i anledning avmotioner om framställning av bättre körkort, m. m. Fredaeenden- '' "" ' anledning av motioner angående kontroll av vissagifter m. m. ' ' anledning av motioner angående jaktfrägor -------------- Nr 37 i anledning av motion angående statsbidraglill vissa samfälligheter Nr31 i anledning av motion angående ifrågasatta kraftverksutbyggnader i norraVärmland Nr32 i anledning av motion om sänkning av åldern för tillträde till offentligtillställning Nr33 i anledning av motion om gemensam stationeringsort för civilbefälhavarenoch mililärbefälhavaren Nr 34 i anledning avmotion om pensionsräit för länsbrandinspektör §8 Meddelande ang. enkel fråga Meddeladesatt följande enkla fråga denna dag framställts, nämligen av Nr294 () till herr försvarsministern om ökad trygghet vid olycksfall för värnpliktigam. Vilkaåtgärder avser regeringen att vidtaga för att värnpliktiga och frivilliga skallfö samma trygghet vid olycksfall som förvärvsarbetande nu har genomyrkesskadeförsäkring och trygghetsförsäkring vid yrkesskada? §9 Kammaren åtskildes .