prot · FX0960 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är alldeles klart att behovet på hörselsjukvärdensområde är tUlgodosett. Det man kan ifrågasätta är om ytterligare högre forskartjänsterskall inrättas. Jag ber att få erinra om att det frän de myndigheter som haratt bedöma detta på myndighetsnivå icke har framkommit något yrkande om enprofessur i audiologi i . Varken fakultetsberedningen för medicin,odontologi och farmaci eller kanslersämbetet har framfört något önskemål omdetta. Det är litet vanskligt för att besluta om inrättande avprofessurer utan att förslag orn detta föreligger från de myndigheter som haratt bereda ärendena. Dessutom, herr talman, är det utomordentligt väsentligtatt konstatera att icke uttalar sig om personliga professurer. Underde jag har haft äran att ansvara för utbildningsutskottet och dessföregångare, statsutskottets andra avdelning, har det aldrig förekommit attriksdagen från utskottets sida rekommenderats att tiUsätta personligaprofessurer. Vi har en gång gjort ett uttalande om en professur där man yrkatpå att den skulle vara personUg. Vi kringgick problemet genom att föreslåinrättandet av en professur utan att lägga oss i vem som skuUe ha den. och saknar kompetens attbedöma vem som är mest kvalificerad för en forskartjänst. Det innebär inte attjag med dessa ord nedvärderar den forskare som är aktuell. Jag saknarkompetens att bedöma hans kapacitet, men jag känner tUl att han från många håUär bedömd som en utomordentligt skicklig forskare. Men det är en viktig principatt inte gör sig själv tiU professorsutnäm-nare; då skuUe vi hamna ien mycket besvärUg situation . Vid olika fakulteter på de olika institutioner därhörselforskning pågår utvecklas verksamheten. Jag är övertygad om att densatsning som sker nu på arbetsvetenskaplig utbildning och forskning vidhögskolan i inte är det sista steget vi tar i riktning mot ökadeforskningsresurser på det arbetsvetenskapliga området. Vi kommer att ta nyasteg, och det utesluter naturligtvis inte att det yrkande som nuframstäUt kan vinna gehör när det gäller audiologin iGöteborg. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutbildningsutskottets hemställan på berörda punkter. Fm () kort genmäle: Jag kan kanske beklaga att man frånmyndigheternas sida, liksom utskottet, har släpat efter litet i sin uppfattningnär det gäUer värdet och vikten av en professur just på detta väsentligaområde. Vi skuUe inte som motionärer ha någonting emot om man uttalade sig omvikten av att det inrättades en professur i vårt land i audiologi, någontingsom saknas. Sedan tror jag att personfrågan skuUe lösa sig av sig självgenom att det mycket allmänt är omvittnat att den här aktuelle är den mestkompetente på området i vårt land; han har även stort internationellterkännande och idkar väsentligt samarbete med universitet i . Jag tror att vi behöver en sådan professur, även om detbedrivs forskning, som sade. Det betvivlar vi inte på något sätt,och det skulle vara mycket trist om det inte bedrevs forskning i vårt land pådetta väsentUga område. Men det är ändå så att stimulansen för unga studenteratt gå vidare på detta - det vUl jag påstå - framtidsområde ökar om det finnsen professur i ämnet. () kort genmäle: Får jag bara tiUägga att det finns enbiträdande professor i audiologi vid ; det finns vidare entjänst vid i samma ämne som medicinska forskningsrådetbekostar. Dessutom har medicinska forskningsrådet lagt ut ett stortaudiologiskt projekt vid som kostar ungefär en halvmiljon kronor. Det bör vidare noteras att vid arbetarskyddsstyrelsen finns enlaboratur i fysikalisk yrkeshygien, i vUken audiologi inbegrips. Slutligenbedrivs forskning på området vid , och sådanforskning kommer också att bedrivas vid den enhet som inrättas på högskolani . () kort genmäle: TUl tjänsten som biträdande professor iklinisk audiologi vid var just nämnde docent uppförd iförsta förslagsrummet . Men han återtog sin ansökan på rekommendationoch av eget intresse beroende på att verksamheten inte är tillnärmelsevis såväl utbyggd vid som vid audiologiska kliniken i Göteborg.Han ansåg att han hade större möjligheter att bedriva meningsfuUt arbete iGöteborg, där man dessutom har ett utomordentligt fint samarbete också medChalmers tekniska högskola. Men vi saknar en professur i . i (s): Som tidigare sade hade vi väntatoss att det skulle bli en längre debatt om det här betänkandet med ganska mångatalare. När det nu inte har inträffat kanske jag kan göra avsteg från det jaghade tänkt säga från början, stoppa ned det väl förberedda anförandet Anslag till högre utbildning och forskning Anslag till högre utbildning och forskning och fattamig ytterligt kort. sade att vi arbetar i skuggan av U 68, och detkanske är ett skäl till att det inte rör sig så mycket pä det här området . Det gäller för både och mig att vi arbetar i skuggan av U 68 påett alldeles specieUt sätt, vUket kan ge ytterligare anledning tiU att varaåterhållsam i en rad avseenden. tog upp tre punkter: studievägledningen,doktorandstipendierna och den fasta basorganisationen för forskningen. Jag harinte alls behov av att kommentera de två första; där är utskottet enigt, ochdet är i några avseenden fråga om en verklig kompromiss, som sade.Jag har ingen speciell kommentar att göra utöver den som gjorde. När det sedan gäller den tredje punkten, fastbasorganisation för forskning, föreligger en reservation som är ensamom. har ansett att han har 10 miUoner kronor tUl förfogande för dettaändamål. Alla vi andra i utskottet tycker inte att vi har det, och jag skullekunna stanna vid ett konstaterande av denna skUlnad allra helst som herrMolin var mycket hovsam och varken gjorde någon lång eller hård plädering försin reservation. Av det skälet tycker jag inte det finns anledning för mig attbete mig annorlunda; jag bara konstaterar att vi har gjort olika bedömningar -å ena sidan och de övriga inom utskottet å andra sidan. Man kan naturligtvis aUtid beklaga att det inte gått attfå fram fler resurser för den fasta basorganisationen än vad det har gjort denhär gången. Jag kanske ändå får lägga tiU den reflexionen att när manläser den folkpartimotion som ligger bakom den reservation som harlevererat i utskottet finner man att motionen är bra mycket hårdare änreservationen på en del punkter. Motionen talar ibland om en nedrustning frånregeringens sida. Det är nog litet för hårt att använda ordet nedrustning idetta sammanhang. Det för tanken tUl helt andra förslag än de som ligger ipropositionen. Det finns också en del andra ordvändningar i motionen som jagtycker är onödigt hårt tilltagna, men eftersom reservation är bådekortare och mera hovsam därvidlag har jag ingen anledning att gå in på motionenoch argumentera mot den i överkant. Jag anser, herr talman, att jag med det anförda och medhänsyn till tiden kan nöja mig med att yrka bifall till utskottets förslag påaUa punkter, från punkten 13 tiU 29. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 21 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föUande resultat; den 17 aprU 1974 Tilläggsdirektiv till betygsutredningen m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 20 Tilläggsdirektiv till betygsutredningen m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 14 medanledning av motioner om tilläggsdirektiv till betygsutredningen m. m. I dettabetänkande behandlades motionerna 1974:225av (), 1974:751 av i Holmgården m. fl. (c), såvittnu var i fråga (yrkandet 1), 1974:752 av herrar i Skärstad (c) och Raneskog(c), såvitt nu var i fråga (yrkandet 3), 1974:758av m. fl. (c), 1974:1028 av m. fl. (m) i vad avsåg hemställanatt i skrivelse tUl Kungl. 1. uttala attbetygsutredningen borde arbeta så snabbt, att nästa års riksdag fick taställning till ett nytt betygssystem (yrkandet 5), 2. anhålla att vadsom i motionen anförts om reglerna för urvalet av studerande tillhögskoleutbildning överlämnades till kompetenskommittén för beaktande (yrkandet9), 1974:1029av (), 1974:1033av fröken m. fl. (c), 1974:1038av m. fl. (c), 1974:1053av m. fl. (c) samt 1974:1367av fröken () och (). 1. att beträffande betyg i ordning skulle avslåmotionen 1974:752 yrkandet 3, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1033, 3. att riksdagenbeträffande urvalet av sökande till jordbrukslinjen skulle avslå motionen1974:751 yrkandet 1, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1038, den 17 aprU 1974 Tilläggsdirektiv till betygsutredningen hl. 5. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1053, 6. att skulleavslå motionen 1974:1367, 7. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:225, 8. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:758, 9. att riksdagenbeträffande förslag om ett nytt betygssystem skulle avslå motionen 1028yrkandet 5, 10. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1029, 11. att riksdagenbeträffande regler för urval till högskoleutbildning skulle avslå motionen1974:1028 yrkandet 9. 1. beträffande tidpunkten förriksdagens ställningstagande till förslag om ett nytt betygssystem av () och () som ansett att utskottet under 9 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1028 yrkandet5 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anförtbeträffande tidpunkten för ställningstagande till förslag om ettnytt betygssystem, 2. beträffanderegler för urval till högskoleutbildning av () och () som ansett att utskottet under 11 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1974:1028 yrkandet 9 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanterna anfört beträffande riktlinjer för kompetenskommitténs arbete. HerrNORDSTRANDH (m): I utbUdningsutskottets betänkande nr 14, somvi nu går att behandla, har samlats ett antal motioner och yrkanden som allahar anknytning till frågan om betygssystemet och behörighets- och urvalsreglernapå oUka nivåer inom vårt skolväsen. Två av yrkandena härrör från moderatasamUngspartiets partimotion om skolpolitiken till årets riksdag. 1 det enayrkandet begärs att skall uttala att den tillsattaparlamentariska betygsutredningen bör arbeta så skyndsamt att riksdag kanta ställning till förslag om ett nytt betygssystem. Det s. k. relativa betygssystemet har utgått frånprinciper som visat sig i stort sett omöjliga att tUlämpa i praktiken.Föreställningen att den enskUde elevens prestationer på ett rättvist sätt skullekunna ställas i relation till övriga elevers prestationer har visat sig vara enfiktion. Moderata samUngspartiet har konsekvent motsatt sig det relativa betygssystemetalltsedan det första gången lanserades. Partiet har hävdat att"betygsättningen skall ske med utgångspunkt från klart definieradekursfordringar". Vi har också hävdat att betyg måste finnas, då de fyUerviktiga funktioner när det gäUer information tiU eleven och om eleven. Vihälsar därför med tUlfredsstäUelse - det har vi givit uttryck för tidigare att i direktiven för den tillsatta betygsutredningen klartutsågs dels att betyg skall finnas, dels att utredningen skall framläggaförslag om kursrelaterade betyg sedan nu i flera etapper mycket utredningsmaterialframbragts inom , pekande på ett ! Tilläggsdirektiv till betygsutredningen m. m. snabbtavskaffande av det relativa betygssystemet. Det brådskar emellertid. Det relativa betygssystemet harställt tiU med tUlräckligt mycket ohägn för tUlräckligt många årgångar elever.Och den tysta förutsättningen för betygsutredningen var att den skulle arbetautomordentligt snabbt. Det förelåg nog med sakmaterial, det var endast denpolitiska bedömningen och förankringen som återstod. hänvisar utskottsmajoriteten till den i 1974 årsriksdagsberättelse redovisade tidplanen för utredningen och tycker därmed attaUt är väl beställt. Tidsplaner i riksdagsberättelser i all ära, men de hållssanneriigen ingalunda alltid. Märkbara och utbredda farhågor gör gäUande att utredningenhåUer på att inveckla sig i sådana överväganden, kopplade till ett något mera långsiktigtutvärderingsprojekt, att förskjutning framåt i tiden av utredningens resultatkan bli följden. Det vore utomordentligt allvarligt och olyckligt om så skulleinträffa. Det relativa betygssystemet är moget för att inte säga övermoget att snabbt avskaffas och ersättas av ett bättre system genom ett snabbt förslagfrån en snabb utredning. Att och därmed elever, lärare och målsmänotåligt väntar på förslagen bör ges utredningen till känna, så att eventueUafunderingar på en utsträckning i tiden av uppdraget skrinläggs. Jag yrkarbifall tiU reservationen 1. Det andra yrkandet i moderata samlingspartiets motionangående skolpolitiken som tas upp i föreliggande utskottsbetänkande är attvissa synpunkter på de kommande reglerna för urvalet tUl högskoleutbUdning böröverlämnas till kompetenskommittén för beaktande. Situationen är ju den - omjag något får rekapitulera densamma - att utbildningsutredning, U 68,awisar spärrar som "syftar tUl att garantera en kunskapsnivå hos de studerandeutöver den genom behörighetsreglerna fastställda", dvs. Reglerna om aUmän behörighet för antagning tiUhögskolestudier fastställdes av vårriksdagen 1970, och den s. k. särskildabehörighet som skall uttrycka de krav på särskilda kunskaper som en linje inomhögskoleutbildningen kan ställa behandlas av enhalvparlamentarisk kompetenskommitté, i vilken moderata samUngspartiet inte ärrepresenterat. U 68 har under hänvisning tUl denna kompetenskommitté intelagt fram något förslag om hur reglerna för urvalet av studerande tillhögskoleutbildning bör utformas utan diskuterar endast urvalsförfarande enligten schablonmässig poängberäkning som tar hänsyn tUl såväl skolbetyg somarbetslivserfarenhet. Stor vikt måste därför, som vi ser det, läggas vidutformningen av det särskilda behörighetskrav som utgör den återståendekvalitetsgarantin. Vi har från partiets sida redovisat en del synpunkter på hurman skall kunna uppehålla denna kvalitetsgaranti genom en rad åtgärder av typenstudielämplighetsprov, viss specificerad arbetslivserfarenhet och liknande -jag skall inte fortsätta att redogöra för våra synpunkter utan endastkonstatera att sådana föreligger i rätt stor utsträckning. Utskottsmajoriteten awisar motionsyrkandet med den nästansublima truismen: "Det är kompetenskommitténs uppgift att lägga framförslag 8 protokoll 1974. Tilläggsdirektiv till betygsutredningen m. m. omsärskilda förkunskapskrav, urvalsregler och organisationen av antagningen." Jag måste då fråga vad kommittén skall syssla med om intesärskilda förkunskapskrav, urvalsregler och antagningsbestämmelser. Att denskall göra det och också gör det har mig veterligt ingen bestritt. Vad frågangäller och det är det som är det viktiga här är däremot direktiven förkommittén. Av dessa framgår, som utskottsmajoriteten själv framhåller, att tiUgrund för utredningsarbetet skall ligga vad som anförts i propositionen 1972:84samt uttalande i anslutning härtill. Härmed är vi inte nöjda. Vi vUl att det som anförts ipartimotionen och som jag här redovisat om kommande regler för urvalet avstuderande till högskoleutbildning skall beaktas av kompetenskommittén. Vi harsom sagt ingen representant i kommittén som kan framföra våra synpunkter. Dessamåste ges tUl känna på ett annat sätt. Därföryrkar jag bifall till reservationen 2. i (s): betänkande nr 14behandlar dels en rad motioner, som är föremål för prövning i 1973 årsbetygsutredning, dels en motion, vars synpunkter utreds av kompetenskommittén.Mot den bakgrunden har utskottet inte tagit ställning till alla de krav ochtankegångar som förekommer i motionerna utan avstyrkt dem med hänvisning tillsittande utredningar. Från moderata samlingspartiet föreligger reservationer påtvå punkter. och vill att betygsutredningensarbete skaU påskyndas så att 1975 kan ta ställning till ett nyttbetygssystem. , som tillkallades , harför avsikt att slutföra sitt arbete . Det innebär att utredningenbedriver sitt arbete i snabb takt. Att ytterligare påskynda betygsutredningensarbete är inte tänkbart, då utredningen inte bara har att överväga skolöverstyrelsensförslag om kursrelaterade betyg utan också genomför flera undersökningar somhar betydelse för ett framtida betygssystem. a. undersöker utredningenfrågeställningar som moderata samlingspartiet prioriterat i skoldebatten.Nämnas bör ocksä att betygsutredningen i samarbete med elevorganisationernagått ut med en betygsbroschyr till landets skolungdom, så att eleverna fårmöjlighet att lämna sin syn i betygsfrågan under pågående utredning. har alltså trots sin kompliceradeuppgift för avsikt att lämna sitt betänkande . Den moderatareservationen om att påskynda utredningens arbete framstår,därför endast somett försök att slå in en öppen dörr. Den andra moderata reservationen gäller regler för urvaltill högskoleutbildning. Här för utskottets majoritet samma principiellaresonemang som i fråga om betygsmotionerna. Då synpunkterna i motionen ärföremål för utredning i det här fallet i kompetenskommittén, som beräknas bliklar finns det ingen anledning för utskottet att för tUlfället taställning i sakfrågan. Jag ber att få yrka bifaU till utskottets hemstäUan. HerrNORDSTRANDH (m): i sade attbetygsutredningen har för avsikt att avsluta sitt arbete under innevarande år.Det är första gången som jag hör detta klart utsägas, och det är förvånande attutbildningsutskottet tiU sitt betänkande inte har kunnat få fram detta löfte.Jag StäUer mig nog skeptisk till att det kommer att kunna uppfyllas. Under alla förhållanden är ett uttalande om attskyndsamhet är av nöden onekligen av betydelse. Se t. ex. påbostadsutredningarna när man fick besked om att man skulle vara färdigsnabbt, så blev man också färdig snabbt! Det är betydelsefullt att det klartsägs ifrån att arbetet blir klart , bl. a. också av den anledningen att detär lämpligt att kunna ta ställning tiU betygsutredningens förslag ungefärsamtidigt med ställningstagandet till betänkande. Vad beträffar kompetenskommittén må det vara så att mandär har behandlat eUer tänkt behandla några av de förslag som vi har framfört,men direktiven ger inte anledning tro att så kommer att ske. Utskottsmajoritetenhar ju själv konstaterat att av direktiven för kommittén framgår att till grundför utredningsarbetet skaU ligga vad som anförts i propositionen 1972:84 samtriksdagens uttalande i anslutning därtUl. De synpunkter som vi har framfört ochvelat ha övervägda ingår icke i den propositionen eUer i uttalande ianslutning därtiU. Jag har funnit det påkallat att hemstäUa om bifall tUlreservationen 2 för att vi med säkerhet skall kunna få våra synpunkter upptagnatill prövning och beaktande i kompetenskommittén. Tilläggsdirektiv till betygsutredningen m. m. i (s): TiU viU jag säga attmoderata samlingspartiet är representerat i betygsutredningen. Om de uppgifter som har lämnats här , finns det alltså möjligheterför hans parti att via sin representant påverka utredningens arbetsformer ocharbetstakt. När det gäller den reservation som berörkompetenskommitténs arbete vill jag säga att det vore orimligt om skulle ta ställning tiU frågor som prövas av en utredningsom förväntas vara klar . Det är ju inte frågan om att i dagskall ta ställning tUl de förslag som vi har väckt, utan frågan gäUer ju om deöver huvud taget tas upp till beaktande och övervägande i kompetenskommittén.Det kan vi inte bevaka, eftersom vi icke är representerade i den kommittén. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nordstrandh begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 14 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 262 Nej - 46 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNordstrandh begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerutbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten I I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstranh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 264Nej - 45 §21 Ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 10 i anledning avi propositionen 1974:1 gjord framställning rörande anslaget till Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. jämtemotioner. I propositionen 1974:1 bilaga 8() hade Kungl. Maj:t under punkten (s, 166-169)föreslagit att till Ersättning till för drift avicke lönsamma järnvägslinjer m, m, för /75 anvisa ett anslag av435 , I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:42 avherr Henmark (fp), 1974:69 avherr i m. fl. (fp), 1974:87 avherr Bögesson i m. fl. (c), 1974:88 avherr i m. fl. (c), 1974:481av m. fl. (m), 1974:792av m. fl. (s), 1974:1441 av m. fl. (vpk) vari hemställtsatt skulle besluta att under punkten Ersättning till statensjärnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. anvisa 1 000 000kronor för olönsam trafik pä linjen samt 1974:1447av m. fl, (m). Ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Utskottet hemställde att skulle 1. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag samt med avslag på motionen 1974:1441 till Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. /75 anvisa ett anslag av , 2. som sin meningge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande en utvidgning av SJ:s rabattförmåner, a. motionen1974:42, b. motionen1974:792, c. motionerna1974:69, yrkandet 2, och 1974:481, d. motionen1974:69, yrkandet 4, 4. avslåmotionerna 1974:69, yrkandet 3, och 1974:87, a. motionen1974:69, yrkandet I, b. motionen1974:88, 6. avslå motionen 1974:1 447. Reservation hade avgivits av i (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att skulle i anledning av Kungl. Maj:ts förslagoch med bifall till motionen 1974:1441 till Ersättning till statens järnvägarför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. för /75 anvisaett anslag av . i (vpk): Också har SJ hemställt om särskildersättning för olönsam landsvägstrafik på Unjen Övertorneå-Pajala.Ersättningsbehovet för denna sträcka beräknas tUl I miljon kronor. Vihar från vpk i 9 protokoll 1974. Nr 60 reservationen tUl betänkandet yrkat att SJ skaU fåde här pengarna, och Onsdaeenden -iS vill härmed yrka bifall tillreservationen. Jag kan som motivering för 17 anril1974 yrkandet i stort upprepa vad jagsade vid förra årets behandling av frågan. ------------- ~-- '_ Det är ju så att linjen avtradition betraktas som en ° ' bandel trots att därbara bedrivs landsvägstrafik. SJ-kunderna kan skriva frakthandlingar för lämvägslinjer m. m. jj, pj järnvägsstation.Riksdagen fann det 1929 för dyrt att bygga järnväg ända till , och därförsattes det in bussar och lastbilar i stället.