prot · FX0921 · 1974-12-31 00:00:00 — Det finns saker som kan göras. Vi måste få en tillsyn avralltrapporna varje eller . Det går också att ändraraUtrappsanvisningen, så att vi får en bättre konstruktion på ruUtrapporna.Frågan om nödstopp har statsrådet redan berört. Vidare bör man förbättrainstruktionen till brandmännen och informationen till allmänheten. Jag vet attalla dessa åtgärder inte ligger under arbetsmarknadsministerns område, men enväsentlig del av ansvaret faller naturligtvis på arbetarskyddsstyrelsen. Om information till invandrare rörande lagstiftningen omaga och barnmisshandel överläggningen var härmed slutad. §13 Om information till invandrare rörande lagstiftningen om aga ochbarnmisshandel Fru statsrådet erhöll ordet för att besvara herrRomanus' (fp) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 48,och anförde; har frågat mig vad regeringentänker göra för att informera invandrare om gällande svensk lagstiftningbeträffande aga och barnmisshandel. I princip ansvarar varje fackmyndighet inom sitt områdeför att även invandrarna informeras i viktiga samhällsfrågor ärsålunda den myndighet som i första hand har ansvaret för information till invandrarnaom gällande lagstiftning beträffande aga och barnmisshandel. ansvarar för att allmän informationom det svenska samhället sprids till invandrarna. har i sambandmed ett stort informationsprojekt, i vilket även andra myndigheter deltar medegna broschyrer, färdigställt en omfattande grundbroschyr med allmänsamhällsinformation till invandrarna. 1 denna broschyr, som ges ut på 14 olikaspråk, behandlas bl. a. frågan om barnuppfostran. spelar en mycket stor roll när detgäller att informera invandrarna i samhällsfrågor Den ges ut på fem språk:finska, grekiska, italienska, serbokroatiska och tyska. Den utkommer med 46nummer och har närmare 27 000 prenumeranter. Om information till invandrare rörande lagstiftningen omaga och barnmisshandel Tidningenhar , senast i två nummer ,informerat om aga och barnmisshandel. Det finns således goda möjligheter att nå ut medinformation till invandrarna i olika viktiga samhällsfrågor. När det gäller dennu aktuella frågan bör enligt min mening informationen inte ensidigt inriktaspå upplysning om gällande lagstiftning utan framför allt innehålla råd ochupplysningar i barnuppfostringsfrågor. I får man inte slå barn. Tyvärr ärdet många föräldrar som inte känner till det och behöver upplysas, både sådanasom är uppvuxna i och invandrare. Att jag i min fråga särskilt har tagit upp invandrarna harflera orsaker. Dels är det särskilda svårigheter att informera dem, dels kommermånga av dem från kulturer med en annan syn på barnuppfostran än vår. Dessutomlever många under sådana förhållanden att risken för sociala problem ochtroligen även för barnmisshandel är större. Vissa tecken tyder på attbarnmisshandel därför är vanligare bland invandrare. En rapport, som jag harfått del av, visar för vissa län att ungefär hälften av de barn, som måsteomplaceras på grund av barnmisshandel eller liknande, kommer från invandrarhem. Låt mig peka på ett exempel. "Vi troddeatt man fick uppfostra sina barn i genom att slå dem. Så har vi självavuxit upp hemma i vårt land." - Så förklarar ett par invandrade makar attde upprepade gånger har slagit sin sexårige pojke med en livrem över ryggen.Åklagaren bekräftar berättelsen. "Det ligger varken grymhet eller elakhetbakom", säger han, "men naturligtvis kommer jag, som alltid när ettbarn har misshandlats, att yrka på fängelsestraff. Invandrarna måste alltså upplysas om att man inte får slåbarn i . Det är inte rätt mot barnen att utsätta dem för risken avmisshandel. Det är inte heller rätt mot föräldrarna att de av ren okunnighetskall riskera fängelsestraff Jag vet att invandrarverket gör stora insatser för attinformera invandrarna om svenska förhållanden. Men i den stora , som statsrådet nämner i sitt svar - som jag tackar för-saknas den viktiga upplysningen om lagstiftningens regler angåendebarnmisshandel. TUI de ämbetsverk som har givit ut följdskrifter, somstatsrådet också nämner, med mera utföriiga upplysningar på sina respektiveområden, hör tyvärr inte . Jag har tagit upp den här frågan för att få besked omhuruvida kommer med utförligare information på sitt område, ilikhet med vad som har skett på andra sektorer, och om man då kommer att ta uppfrågor om barnuppfostran. Jag vill också ta tillfäUet i akt att reagera mot inte i den nämnda grundboken har tagit med en upplysning om lagreglerna motbarnmisshandel, trots att man fick påpekande om saken från Föreningen i samhället (). Det kom visserligen , men ändå så med god vilja hade kunnat göra ett förtydligande. Men den goda viljanräckte tydligen inte i detta fall. Så får det inte gå till. Jag vUl därför sluta med att fråga; Vill statsrådetmedverka till att ger ut ett informationshälfte, somnaturligtvis skall handla om barnuppfostringsfrågor i allmänhet - det hållerjag helt med om men som också skall innehålla den viktiga informationen omvad den svenska lagen säger om barnmisshandel? Och vill statsrådet medverkatill att invandrarverkets grundbok ges ett tillägg med den viktiga informationen? Överläggningen var härmed slutad. Ang. tidpunkten för det planerade järnvägsbyggetHallstavik-Hargshamn § 14 Ang. tidpunkten för det planerade järnvägsbyggetHallstavik-Hargshamn Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 37, och anförde; har frågat mig om jag kan gebesked om när det planerade järnvägsbygget kanigångsättas. Maj;t har i konseljen beslutat medge attifrågavarande byggnadsarbete får utföras som beredskapsarbete. Generellt gälleratt beredskapsarbeten skall sättas i gång vid en från sysselsättningssynpunktlämplig tidpunkt. För det nu planerade järnvägsbygget krävs en förberedelsetidav grovt räknat de egentliga arbetena kan sättas i gång ifull skala. HerrHJORTH (s): Dagen efter det jag ställt frågan om när detplanerade järnvägsbygget kunde tänkas igångsättas gav regeringenbesked om att järnvägen får byggas. Jag vill därför nu passa på tUlfället attuttala ett hjärtligt tack för detta positiva meddelande. Det hälsas med stortillfredsställelse i hela norra . Även om järnvägen i första hand äravsedd för Holmens Bruk i sä är goda kommunikationer av skUda slagav stor betydelse för näringslivet i övrigt. Hela detta område är i starktbehov av ytterligare sysselsättningsmöjligheter, och förutsättningarna för attfå företag att etablera sig här bör underlättas med tillkomsten av dennajärnväg. Det är inte heller oväsentligt att trafiken på de smala och krokigavägama till och från kan avlastas. Både från trafiksäkerhetssynpunktoch av miljöskäl är det fördelaktigt. Jag tackar statsrådet för svaret och ärglad över att förberedelsearbetet för den nya järnvägen skall påbörjasomedelbart. En annan fråga som har viss anknytning till det beslutadejärnvägsbygget gäller en upprustning av statens utmärkta hamn i . Därhar SJ låtit lastkajen förfalla så att inte längre några båtar kan lastas ellerlossas. För malmutskeppningen har AB Gruvor byggt en egenhamnanläggning men hamnen är stängd för övrig båttrafik. Jag vet att det finns ettstarkt intresse hos både myndigheter och industrier för att få hamneniståndsatt igen. Det krävs inga stora investeringar för detta, och jag hoppasatt statsrådet när frågan aktualiseras är vUlig att medverka till Ang. interna högtalaranläggningar i personförande tåg en välbehövlig, ja, nödvändig upprustning av den statliga delen avHargshamns hamn. Överläggningen var härmed slutad. §15 Ang. interna högtalaranläggningar i personförande tåg Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara i (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 39, och anförde: i har frågat mig omjag vUl medverka till att intern högtalaranläggning installeras i personförandetåg i större utsträckning än vad som har skett. Enligt står kostnaderna för ettinförande mer allmänt av internt högtalarsystem i personförande tåg inte irimlig proportion till de fördelar ett sådant system skulle erbjuda. Då det rimUgen bör ankomma på att bedömalämpligheten av sådana anordningar ser jag ingen anledning till någon åtgärdfrån min sida. i (c): Tack för svaret! SärskUt i samband medenergikrisen har diskussioner blossat upp om önskvärdheten av att människorna iallt större utsträckning anlitar kommunala kommunikationsmedel för färd mellanbostad och arbetsplats. har ingenting framkommit som tyder på att manockså försöker öka bekvämligheten för människorna på bussar, pendeltåg,tunnelbanor etc. Under bensinransoneringen sattes en rad nya vagnar in föratt möta den ökade frekvensen tågresenärer. I detta sammanhang anser jag i större utsträckning borde ha uppmärksammat de tekniska anordningarnainom de personförande tågen i allmänhet. Bortsett från tåg i storstadsområdensaknar vanliga personförande tåg högtalaranläggning, genom vilkentågpersonalen, exempelvis konduktör, lokpersonal etc, kan få kontakt med sinapassagerare. Jag anser det vara mindre tillfredsställande att en konduktörskall behöva gå från vagn till vagn för att meddela exempelvis en tågförseningoch anledningen därtill. Det borde ej behöva ske på det sättet. Om en internhögtalaranläggning fanns på tåget kunde man genom denna lämna informationomgående till alla passagerarna. En intern högtalaranläggning i personförandetåg skulle medföra större trygghet och säkerhet för passagerarna och också varaen positiv tillgång för tågpersonalen. Jag har svårt att förstå att ett internthögtalarsystem i ett personförande tåg inte står i rimlig proportion tillkostnaderna. Jag finner det därför förvånansvärt att man från statensjärnvägars sida inte beaktar vad en intern högtalaranläggning skulle betyda förpassagerarna, nämUgen bättre service. I detta sammanhang vill jag omtala att man har högtalarepå pendeltågen och tunnelbanetågen. Jag har rest på norska järnvägar och därhar det förekommit att man haft högtalaranläggningar. man frånstatens järnvägars sida borde vara mera positivt inställd till tanken attinstallera högtalare på tågen. Eftersom i nämndedet norska exemplet vill jag bara tillägga tUl mitt svar att det finns ettlitet problem och det är den internationella trafiken. Jag skall inte göra detstörre än vad det är, men låt mig ändå nämna det. I de utländska järnvägsföretagens vagnar förekommer tvåolika högtalarsystem. Det ena används i och det andra inom vissa övrigaeuropeiska järnvägsföretag. De olika systemen kan inte utan vidare kopplasihop, och min uppfattning är att innan SJ gör någon stor investering ihögtalaranläggningar i svenska vagnar kunde det vara lämpligt att avvakta deninternationella utvecklingen något ytterligare. Enligt uppgift finns detanledning anta att flertalet kontinentvagnar kommer att utrustas med högtalarsystemenligt normer som utarbetas inom den internationellajärnvägsunionen UIC. Jag har bara velat tillägga detta för att vi inte skallskiljas från frågan med den uppfattningen att vi inte skall ha etthögtalarsystem här . Men det kan ligga någonting i att när vi får ettsådant system installerat i våra vagnar bör det vara ett system som går attanvända även internationellt. Om installation av kommunikationsradio pä tåg i (c): Jag vill framföra ett tack för detkompletterande svaret från kommunikationsministern. Jag tycker att det förstasvaret var negativt och blev ganska förvånad över att man inom SJ inte medstörre intresse omfattat tanken att införa högtalaranläggning i depersonförande tågen. Jag är medveten om att det rör sig om stora kostnader, menjag tror att det är ganska värdefullt om vi kunde få internahögtalarsystem på tågen. Men det sista beskedet ger mig anledning förmoda har tankarna inriktade på att införa ett sådant system även i , ochdet visar ju också att man tagit kontakt med utlandet i frågan. Överläggningen var härmed slutad. § 16Om installation av kommunikationsradio på tåg Herr kommunikationsministern erhöU ordet för attbesvara i (c) i kammarens protokoll för den 26januari intagna fråga, nr 40, och anförde: i har frågat mig omjag vill medverka till att såväl person- som godstågen utrustas med kommunikationsradioför att därmed möjliggöra att lokpersonalen skall ha kontakt medjärnvägsstationerna. Utbyggnadav kommunikationsradiosystem pågår både på Ang. bränsleklausulernas hyreshöjande effekt, m. m. Arbetena beräknas vara slutförda under första halvåret 1974.Erfarenheterna av driften av dessa anläggningar blir avgörande för takten i denfortsatta utbyggnaden. i (c): Jag ber att till statsrådet få framföra etttack för svaret på min enkla fråga. Denna föranleds av de tågolyckor som då ochdå rapporteras. Det har visat sig att den tekniska utrustningen inte varit helttillfredsställande. Den mänskliga faktorn har enligt gjorda utredningar i mångafall varit den direkta orsaken tiU inträffade olyckor. En kommunikationsradio kunde enligt min mening utgöra ettförebyggande medel. En sådan anläggning borde installeras på samtliga tåg föratt tågpersonalen skulle kunna få omedelbar kontakt med järnvägsstationernaför att exempelvis påkalla hjälp vid olycksfall etc. Vi pläderar ju inte minst här i för enförstärkning av de allmänna kommunikationsmedlen, särskilt i syfte att fåmänniskor att föredra dessa framför bUåkning. Mot den bakgrunden synes det migsynnerligen angeläget att inte bara uppmärksamma en kvantitativ utbyggnad avspeciella tåg utan också en behövlig upprustning av de säkerhetsanordningar somskapar största möjliga trygghet och säkerhet både för tågpersonalen och för deresande. Kommunikationsradio är ett viktigt medel för att justskapa större trygghet och säkerhet för dem som färdas på järnväg. Därför skulledet vara önskvärt att detta tekniska hjälpmedel i större utsträckningutnyttjades än vad som sker. Jag hoppas att de erfarenheter som SJ kan utvinnafrån driften av anläggningarna på skall leda till att SJ införtågradio på samtliga sina tåg. Överläggningenvar härmed slutad. § 17 Ang.bränsleklausulemas hyreshöjande effekt, m. m. Herr bostadsministern ordet för att i ett sammanhang besvara dels iStockholm (c) i kammarens protokoU för intagna fråga, nr 38,dels (vpk) i kammarens protokoll för den intagnafråga, nr 54, tUl herr justitieministern, och anförde: i har frågatmig om jag är beredd att medverka till att bränsleklausulernas hyreshöjandeeffekt undersöks. har frågat chefen för justitiedepartementetom han mot bakgrunden av den senaste tidens erfarenheter av tillämpningen av s.k. inklusiveklausuler för beräkning av bränsletillägg är beredd att medverkatill förbud mot sådana klausuler. Frågan har överlämnats till mig förbesvarande. Jag hemställer om att få besvara frågorna i ett sammanhang. Bränsleersättningar uttas regelmässigt av de allmännyttigaoch kooperativa företagen enligt s. k. exklusiveklausuler, vilket medför attvärmekostnaderna bestäms på självkostnadsbasis. För de övriga icke hyresreglerade fastigheterna gällerallmänna hyreslagens bestämmelser om s. k. bruksvärdehyra. I dessa fall uttasvanUgen bränsleersättningen enligt en bränsleklausul. Bruksvärdehyran kanändras efter uppsägning för ändring av hyresvUlkoren, t. ex. i fråga ombränsleersättningens beräkning. Om överenskommelse angående hyresviUkoren intekan träffas, får frågan om ändring prövas av hyresnämnden. Nämndens beslut kanöverklagas hos fastighetsdomstolen, som är sista instans i frågor av dettaslag. Beträffande de hyresreglerade fastigheterna gäUer iallmänhet att ersättning för bränsle utgår vid sidan av bashyran och beräknasenligt någon bränsleklausul. Det finns ett flertal olika bränsleklausuler,varav endast några används för större delen av de hyresreglerade fastigheterna.De olika klausulerna kan ge skUda resultat i fråga om bränsletilläggensanpassning tUl de faktiska bränslekostnaderna. Hyresvärden kan, utöver bashyran, med hyresgästen träffaavtal om skälig ersättning för kostnader för uppvärmning och varmvatten. Hyresnämndenskall pröva denna ersättning om hyresgästen begär det. kan ocksåta upp frågan på eget initiativ. beslut i frågor som gällerhyresreglering kan överklagas hos som är sista instans.Hyresrådet, som har tillsynen över hyresnämndernas verksamhet rörandehyresregleringen, kan meddela föreskrifter som nämnden skall tillämpa när denprövar om bränsleklausuler är skäliga. Målsättningen skall självfaUet vara atthålla kostnaderna på en så låg nivå som möjligt, bl. a. genom attfastighetsägaren strävar efter bästa möjliga värmeekonomi. I den mån nu gällande bränsleklausuler inte leder tilltillfredsställande resultat ankommer det alltså i första hand på hyresnämndernaatt pröva frågan om ändring av dessa. Den åtgärd som föreslår skulle enligt minmening inte lösa problemen. Ang. bränsleklausulernas hyreshöjande effekt, m. m. i (c): Jag tackar bostadsministern för svaret pä minenkla fråga, även om jag faktiskt hade hoppats att det skuUe innehålla någotmera konkreta slutsatser av den senaste tidens oljeprisstegringar och deraskonsekvenser för hyresnivån. Anledningen till att jag tagit upp denna sak ärnaturiigtvis den senaste tidens snabba prisstegringar på eldningsolja. Underdet har priset på eldningsolja fördubblats. Sedan jag ställdefrågan har som bekant ytterligare en prishöjning genomförts.Bara den innebär en ökning av hyreskostnaderna för en trerummare med ca370 kronor . Men det gäller under förutsättning att det är de faktiskakostnaderna som slår igenom. Tyvärr har vi ett system med bränsleklausulervilket, som statsrådet också medger, får olikartade effekter, och därmed är detinte säkert att hyreskostnadsstegringen stannar vid det tal som jag nämnde. Det är naturligtvis avgörande för hyresnivån vilka reglersom används vid omräkningen av prisförändringar på bränsle till hyreskostnad.Jag skall undvika att gå in på detta mycket tekniska område i några detaljer, Ang. bränsleklausulernas hyres höjande effekt, m. m. liksomstatsrådet också gjort i sitt svar. Men jag kan inte komma tUl någon annanslutsats än att de inklusiveklausuler som tillämpas inte minst i den härregionen, bl. a. av , i vissa faU dvs. inteaUtid får oskäliga konsekvenser. Då borde man ju överväga om det inte går attpå hela marknaden tillämpa ett system där bara den faktiska bränslekostnadeninkluderas i hyran. Jag tror också att vi egentligen skulle behöva ett systemsom innebär viss press till sparande i stället för ett som lämnar fältet fritt.Med dagens regler blir det ändå hyresgästerna som får betala, iblandretroaktivt. Vid snabba prisstegringar finns också lagervinster attgöra för hyresvärdarna. Även detta är ett problem som man borde kunna lösa isammanhanget. tillämpas system med bränslefonder där bådehyresgäster och hyresvärdar har insyn och kan kontrollera att den faktiskakostnaden också blir vad hyresgästerna får betala. Jag tror att statsrådet får ta sig en ytterligarefunderare på det här problemet. Vid nästa tillfälle då hyrorna kommer att höjas- det blir följande kvartal sker det ett ordentligt påslag för ordinäralägenheter. Det kommer också i vissa fall att innebära en kostnad utöver denegentliga bränslekostnaden, och det kan inte accepteras. (vpk): Jag tackar bostadsministern för svaret på minfråga. Något av det jag tänker säga kanske har berörts av föregående talare. Min fråga är närmast föranledd av att orättvisan med de s.k. inklusiveklausulerna då det gäller bränsletillägg - i förhållande tillexklusiveklausulerna - framstått med allt större skärpa ju mera oljeprisernahar rakat i höjden. Vidare är den föranledd av de svårigheter som tidigare förelegatatt få sådana bränsleklausuler undanröjda. Med nuvarande hyressättningsprinciper ochbränsleklausulsystem kan fastighetsägarna tjäna på pris- och avgiftshöjningar.Sänkt temperatur i lägenheterna och uteblivet varmvatten kan de också tjäna på.Medan bränslepåslaget för den större delen av hyresgästernahos privata hyresvärdar med olika slag av inklusiveklausuler har tredubblats,har de som bor hos allmännyttiga och andra bostadsföretag medsjälvkostnadsprincip för bränslepåslag visseriigen fått stora höjningar underoljekriget, men dessa höjningar är i de flesta fall bara hälften så stora. På ganska har oljepriserna ökat då det gällerettans eldningsolja från i runda tal per kubikmeter till ,och treans olja har ökat från ca till 270 kronor.Det har alltså skett ungefär en fördubbling av priserna. Om man då ser på vad som hänt med bränsleuttaget förprivatägda fastigheter med exempelvis Stockholms fastighetsägareförenings bränsleklausul,så tycker man att bränslepåslaget som räknas i procent på grundhyran bordeha ökat lika mycket som priset på olja. Men så är inte fallet. Under sammatidsperiod som oljepriset har fördubblats har påslaget på grundhyrorna förbränsleuttag ökat från , alltså en tredubbling. Då de s. k. inklusiveklausulerna infördes i början av1940-talet beräknades bränsleuttaget på grundhyror tiU perkvadratmeter, och med sådana grundhyror och låga bränslepriser är orättvisornai klausulerna inte så märkbara. Men i samma takt som grundhyrorna sedan harhöjts med hänvisning till hyran i jämförliga lägenheter, moderniseringar ochstandardförbättringar har orättvisorna ökat. Jag skulle vilja fråga bostadsministern: Om det, i likhetmed vad som har varit fallet, fortfarande bUr svårt - eller i detnärmaste omöjligt - att via hyresnämnderna få bort orättvisa bränsleklausuleroch få dem ersatta med ett system som betyder att hyresgästerna betalar deverkliga kostnaderna, är då bostadsministern beredd att föreslå och medverkatUl sådana förändringar att förbud införs mot bränsleklausuler av typStockholms fastighetsägareförenings? Ang. bränsleklausulernas hyreshöjande effekt, m. m. Det är två problem vi diskuterar, och förklarhetens skull skall vi kanske skilja dem åt. För det första är det organisationsfrågan. Vi har nuupprättat en ordning som innebär att vi har hyresnämnden lokalt och sedan encentral organisation, hyresrådet. Denna ordning har skapats för att vi skallundvika en väldigt komplicerad och lång omgång via regering och riksdag, om vivill angripa problem av det här slaget. Det blir aUtså helt enkelt en smidigarehandläggning. Jag kan inte tänka mig att i harnågonting emot en decentralisering av detta slag, och jag har svårt att tänkamig att , tidigare ombudsman i , harnågot emot att man har givit hyresgästerna den möjligheten att ta initiativ. För det andra är det sakfrågan. Jag vill konstatera attStockholms hyresgästförening har skrivit tUl Stockholms fastighetsägareföreningoch begärt att bränsleklausulerna skall tas upp till förhandlingar. skall behandla den frågan påstyrelsesammanträde. har beslutat avvakta resultatet avöverläggningarna mellan de lokala hyresmarknadsparterna. Jag för min del tyckeratt det ligger ett värde i att organisationerna på detta sätt får en möjlighetatt agera. Och hade jag rätt till en motfråga, så skulle jag ha frågat herrClaeson om det inte är värdefullt. Dessutom skulle jag bara vilja säga attexklusiveklausulerna är utformade så, att fastighetsägarna alltid får täckningför de faktiska kostnader de haft för uppvärmning och varmvatten. Det ärriktigt att detta inte stimulerar fastigheterna till sparsamhet med olja, ochjag tycker i likhet med att det är en brist och att detvore en fördel om man kunde hitta ett system för att avhjälpa den.Inklusiveklausulerna har den fördelen att de utsätter fastighetsägarna för enviss press att spara olja. Men det har å andra sidan visat sig i attde är förenade med andra problem. Jag tror att det i mycket stor utsträckninghär gäller Stockholmsproblem, Alla dessa faktorer gör väl att det är önskvärt att fåolika former av översyn. Vi är i det avseendet ense. Men det bör inte gå viaregeringen, när vi nu skapat en organisation särskilt för detta. Ang. bränsleklausulernas hyreshöjande effekt, m. m. TUI slut, herr talman, viU jag understryka att i dennyligen framlagda propositionen har regeringen förklarat sin vilja att ställamedel till förfogande för bättre hushållning med energi, och bl. a. skall jusådana investeringar kunna komma till stånd som är energibesparande.