prot · FX0945 · 1974-12-31 00:00:00 — 10. beträffande ADBi förmedlingsarbetet att motionen 1974:561, yrkandet 4, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 11. att riksdagenlade till handlingarna revisorers skrivelse 1974:10, 12. beträffandeföretagsutbUdning att med bifall tiU motionerna 1974:561, yrkandet9, och 1974:881, yrkandet 3, som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vadutskottet anfört, 13. beträffandehöjning av det särskilda utbUdningsbidraget att skulle avslåmotionema 1974:561, yrkandet 1, och 1974:881, yrkandet 2, 14. beträffandeutbUdning av yrkesfiskare att motionen 1974: 889 inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 15. beträffandekurser i familjekunskap och hushåUsekonomi att motionen 1974:1542, yrkandet 3,inte föranledde någon åtgärd, 16. beträffandeanpassningsundervisning för ungdomar med sociala handikapp att motionen1974:1567 inte föranledde någon åtgärd, 17. beträffandesvenskundervisning för invandrare i samband med arbetsmarknadsutbildning attriksdagen skulle avslå motionen 1974:1555, 18. beträffandevärdesäkring av gmndbidrag och flyttningsbidrag att skuUe avslåmotionen 1974:561, yrkandena 6 och 8, 19. beträffandeinkomstprövning av grundbidrag mot makes inkomst att motionen 1974:561,yrkandet 7, Inte föranledde någon åtgärd, 20. beträffandeuppräkning av utbildningsbidraget att med avslag på motionen1974:564, yrkandena 1 och 2, godkände i proposi-tonen förordad ändring avgrunderna för utbUdningsbidrag, att tiUämpas fr, o, m, den , 21. beträffandeutbildningslön inom arbetsmarknadsutbildningen att skuUe avslåmotionen 1974:892, 22. beträffande detsärskUda famiUebidraget vid säsongarbetslöshet A rbetsmarknads-politiken m. m. Arbetsmarknadspolitiken m. m. attriksdagen godkände i propositionen förordad ändring av grunderna förflyttningsbidrag, att tUlämpas fr. o. m. den I juU 1974, 23. beträffandeflyttningsbidrag till nyutbUdade vid eftergymnasial UtbUdning att motionerna1974:256 och 1974:1576 inte föranledde någon åtgärd, 24. beträffandeflyttningsbidrag vid placering i skyddad sysselsättning att ianledning av motionen 1974:136 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört, 25. att riksdagenmed bifall till motionen 1974:561, yrkandet 10, samt med avslag på motionerna1974:564, yrkandet 3, och 1974:1566 till Ärbetsmarknadsservice för budgetåret1974/75 anvisade ett förslagsanslag av 1 , 26. beträffandeberedskapsarbeten för kvinnor att motionen 1974:1560, yrkandet 1, inteföranledde någon åtgärd, 27. beträffandemiUövårdande åtgärder som beredskapsarbeten att motionen 1974:1145 inteföranledde någon åtgärd, 28. beträffandeenskilda vägar som beredskapsarbeten att motionen 1974:1561 inte föranleddenågon åtgärd, 29. beträffandebidrag till kommunala sysselsättningshandledare att motionen 1974:570 inteföranledde någon åtgärd, 30. beträffandestöd tiU verksamhet för att lära barn umgås med djur att motionen 1974:571 inteföranledde någon åtgärd, 31. beträffande bidrag till konsulenttjänster hoskvinnoorganisa tionerna att motionen 1974:1560, yrkandet 2, inte föranledde någon åtgärd, 32. beträffandeombUdning av vissa industriella beredskapsarbeten i tiU statligabolag att motionen 1974:340 inte föranledde någon åtgärd, 33. beträffandesysselsättning ät yngre arbetslösa vid vissa industriella beredskapsarbeten iNorrbotten att motionen 1974:1153 inte föranledde någon åtgärd, 34. beträffandearbetsmarknadsutbildning åt sysselsatta i beredskapsarbete att skuUeavslå motionen 1974:1137, 35. beträffandelänsarbetsnämndernas beslutanderätt i fråga om beredskapsarbeten att motionen1974:339 inte föranledde någon åtgärd, 36. beträffandebidrag tiU projektering av samlingslokaler att skulle avslå motionen1974:900, 37. att riksdagentiU Sysselsättningsskapande åtgärder för /75 anvisade ettreservationsanslag av , varav förslagsvis 200 000 000 kronoratt avräknas mot automobilskattemedlen, 38. att riksdagentiU Stöd tiU lageruppbyggnad för /75 anvisade ett förslagsanslagav , 39. beträffandehöjning av det kontanta arbetsmarknadsstödet att skulle avslåmotionen 1974:1557, 40. att riksdagentill Kontant stöd vid arbetslöshet för /75 anvisade ettförslagsanslag av , 41. beträffandebidrag tiU FrivUUga automobilkåren att skulle avslå motionen1974:898, 38. att riksdagentiU Totalförsvarsverksamhet för /75 anvisade ett förslagsanslagav , 39. att riksdagentiU : Anskaffning av utrustning för /75anvisade ett reservationsanslag av , 40. att riksdagentUl ; Förvaltning av utrustning för /75anvisade ett reservationsanslag av I , 41. beträffandearbetsprövning och arbetsträning att med avslag på motionen 1974:884godkände i propositionen förordad ändring av grunderna för bidrag tiUarbetsprövning och arbetsträning, att tillämpas fr. o. m. , 42. beträffandebidrag och lån tiU anskaffning av motorfordon för handikappade att motionen1974:569, yrkandena 1 och 2, inte föranledde någon åtgärd, 43. beträffandenäringshjälpens maximibelopp att skulle avslå motionen 1974:90, 44. beträffandenäringshjälp till jordbrukare att i anledning av motionen 1974:567som sin mening gav Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört, 45. beträffandehandledning åt arkivarbetare att motionen 1974:895 inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 46. beträffandeöversyn av bestämmelserna om personlig tjänst för arkivarbetare att motionen1974:1574 inte föranledde någon åtgärd, 47. beträffandeöversyn av bestämmelserna om bidrag till halvskyd-dad sysselsättning attriksdagen skulle avslå motionen 1974:182, 48. beträffandehuvudmannaskapet för och verksamheten vid skyddade verkstäder m. m. attriksdagen skulle avslå motionen 1974:563, 49. att riksdagenmedgav att Kungl. Maj:t fick bemyndiga att /75 besluta om avskrivning av vissa lånefordringar enligt Kungl.Maj:ts förslag, 50. att riksdagengodkände i propositionen förordade ändringar av grunderna för dels bidrag tillarbetshjälpmedel ät handikappade, närings-hjälp och skyddad sysselsättning,dels flyttningsbidrag vid tUlträde av plats i halvskyddad sysselsättning, atttUlämpas fr. o. m. den , 51. att riksdagenmedgav att beslut om bidrag till anordnande av verkstäder för handikappadeunder /75 meddelades intill ett belopp av 25 miUoner kronor, 52. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att besluta om ökning av den under 55 upptagna ramenför /75, 53. att riksdagenmed avslag på motionen 1974:569, yrkandet 3, till Särskilda åtgärder förarbetsanpassning för /75 anvisade ett reservationsanslag av . Arbetsmarknadspolitiken m. m 1. beträffande tillsättande av en sysselsättningsutredning av (vpk) som ansett att utskottetunder 1 bort hemställa. att dels med bifall tiU motionerna 1974:887 och1974:1553, yrkandet 1, som sin mening gav Kungl. Maj;t tiU känna vadreservanten anfört, dels avslog motionerna 1974:91, 1974:562, yrkandet 2,1974:896 och 1974:1543, 2. beträffande allmänarbetslöshetsförsäkring av herrar , i och Johanssoni , fm , i samt fm (samtliga s)som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att beträffande utredning om en aUmänarbetslöshetsförsäkring skulle A. i anledning av motionerna 1974:133, 1974:252, 1974:877samt 1974:1571, yrkandet 2, hos Kungl. Maj:t begära utredning av frågan om införande av ett allmänt arbetslöshetsförsäkringssystem i enlighet med vad reservanterna anfört, samt B. avslåmotionerna i den mån de inte behandlats under A, 3. beträffandeallmän arbetslöshetsförsäkring av (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att beträffande utredning om en aUmänarbetslöshetsförsäkring skuUe A. i anledning avmotionerna 1974:133, 1974:252, 1974:877 samt 1974:1571, yrkandet 2, hos Kungl. Maj:t begära utredning av frågan om införande av ett aUmänt arbetslöshetsförsäkringssystem i enlighet med vad reservanten anfört, samt B. avslåmotionerna i den mån de inte behandlats under A, 4. beträffandesärskUd personal vid arbetsförmedUngen med huvud uppgift att ägna sig åt kvinnlig arbetskraft av herrar () och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1974:558, yrkandet I, godkände de riktlinjer utskottetförordat i fråga om dels anställande av särskild personal vid arbetsförmedlingenmed huvuduppgift att ägna sig åt arbetsplacering av kvinnor, dels särskUtUtbUdningsbidrag, 5. beträffandelekmannastyrelser vid arbetsförmedlingskontoren av herrar i (fp). (), () och Ekinge (fp) som ansett att utskottet under 6 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1974:561, yrkandet 5, som sin mening gav Kungl. Maj;t tiU känna vadreservanterna anfört. 6. beträffande företagsutbildning av herrar (),NUsson i (s) och i (s), (),herrar i (s) och Lorentzon (vpk) samt () somansett att utskottet under 12 bort hemställa, att skulle avslå motionerna 1974:561, yrkandet9, och 1974:881, yrkandet 3, 7. beträffande höjning av det särskUda utbUdningsbidragetav herrar i (fp), NUsson i (c) och Stridsman (c), fmJonäng (c) samt herrar () och Ekinge (fp) som ansett att utskottetunder 13 bort hemställa, att med bifaU tiU motionerna 1974:561, yrkandet1, och 1974:881, yrkandet 2, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanterna anfört. Arbetsmarknadspolitiken m. m. 8. beträffande svenskundervisningför invandrare i samband med arbetsmarknadsutbildning av (vpk) som ansett att utskottet under 17 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1555 som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanten anfört, 9. beträffande värdesäkring avgrundbidrag och flyttningsbidrag av herrar i (fp) och Ekinge (fp) som ansett att utskottet Under 18 bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:561, yrkandena6 och 8, bemyndigade Kungl. Maj:t att justera gmndbidragets och flyttningsbidragensbelopp i enlighet med vad reservanterna föreslagit, 10. beträffande uppräkning avutbUdningsbidraget av (vpk) som ansett att utskottet under 20 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall tiU motionen 1974:564, yrkandena I och 2, som sin mening gav Kungl.Maj:t tUl känna vad reservanten anfört, 11. beträffande anslag tUlArbetsmarknadsservice av herrar , NUsson i och i , , i samt (samtliga s) som - vid bifall tiU reservationen nr 6 ansett att utskottet under 25 bort hemstäUa, att med avslag på motionerna 1974:561, yrkandet10, 1974:564, yrkandet 3, och 1974:1566 tiU Arbetsmarknadsservice /75 anvisade ett förslagsanslag av 1 , 12. beträffande anslag tillArbetsmarknadsservice av (vpk) som - vid bifall tiU reservationen nr 10 ansett att utskottet under 25 bort hemställa, att med bifall tUlmotionen 1974:564, yrkandet 3, samt med avslag på motionerna 1974:561, yrkandet10, och 1974:1566 tiU Arbetsmarknadsservice för /75 anvisade ettförslagsanslag av 1 . 13. beträffande höjning av det kontantaarbetsmarknadsstödet av (vpk) som ansett att utskottet under 39 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1974:1557 som sinmening gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanten anfört, 14. beträffande bidrag och lån tUl anskaffning avmotorfordon för Arbetsmarknadspolitiken m. m. handikappadeav (vpk) som ansett att utskottet under 46 bort hemställa; att med bifall tiU motionen 1974:569, yrkandenaI och 2, som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanten anfört, 15. beträffande huvudmannaskapetför och verksamheten vid skyddade verkstäder m. m. av (vpk) somansett att utskottet under 52 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1974:563 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört. 16. beträffande anslaget SärskUdaåtgärder för arbetsanpassning av (vpk) som - vid bifall tillreservationen nr 14 ansett att utskottet under 57 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1974:569, yrkandet 3, tUl SärskUda åtgärder för arbetsanpassning /7 5 anvisade ett reservationsanslag av . Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandebeträffande anslag till arbetsmarknadsutbUdning av herrar () ochOskarson (m). När vi diskuterar inrikesutskottets betänkande nr 3 betänkandena angående arbetsmarknadspolitiken m. m. har även under tidigareår haft samma nummer har det inträffat en hel del förändringar . Antalet arbetslösa har minskat och antalet lediga platserhar ökat. Dessutom kan man notera att siffrorna icke är fuUt jämförbara, då detkontanta arbetsmarknadsstödet som infördes har lett till attmånga som fömt icke ansåg det mödan värt att anmäla sig tillarbetsförmedlingarna nu gör det, därför att de då erhåller det kontantaarbetsmarknadsstödet pä för sin dagliga försörjning. Vi har på detsättet fått fram en dold arbetslöshet, och det är vi tacksamma för som anseratt så många som möjligt skall ha arbete. Arbetsförmedlingens siffror för mars visar 41 800 ledigaplatser, vilket innebär en ökning med 6 500 platser. Enjämförelse meUan antalet lediga platser visar att antaletunder stigit snabbare än något annat år under 1970-talet.Inte ens under hade vi en sådan ökning. är ökningenunder 100 mot ett genomsnitt på 3 800 . Detär en skiUnad på hela 7 300. Antalet anmälda arbetslösa var vid månadsräkningen 65 900, vUket innebär en minskning med 9 200, Även den minskningen avantalet arbetslösa är större än för något annat kvartal . ingår 7 700 personer som uppbär kontantarbetsmarknadsstöd. Totalt har 16 200 erhålUt sådant stöd. Minskningen av antalet arbetslösa gäller helt dearbetslöshetsförsäkra-de som redan är etablerade på arbetsmarknaden. Det gäUersåväl män som kvinnor.Men glädjande nog kan man konstatera att arbetslösheten sjunkit också blandkvinnor och ungdomar, med 5 000 . Men regionalt visar fortfarande arbetsmarknaden storaskillnader. Minskningen av antalet arbetslösa är kraftigast i storstadslänenoch "övriga län". Detsamma gäller ökningen av lediga platser. Enförbättring har skett även i skogslänen men icke aUs i samma omfattning. Detframgår kanske bäst om man gör en jämförelse meUan antalet lediga platser ocharbetssökande i olika delar av landet. I storstadslänen och s. k. övriga länfinns det över 90 lediga platser per 100 arbetssökande mot att i skogslänen ärdet 21 lediga platser per 100 arbetslösa. Det visar att vi fortfarande måstebedriva en målinriktad lokaliseringspolitik med tyngdpunkten förlagd tUlskogslänen och att vi inte får plottra bort oss alltför mycket när det gällerregionalpolitiken. Dessutom visar siffrorna i storstadslänen och s. k. övrigalän att det är ett ganska svårt arbete att skapa nya jobb och ge människorsysselsättning även när det finns många lediga platser. Ofta har den som sökerett arbete arbetshinder av olika slag. Vi vet att arbetslösheten drabbar demsom har den sämsta utbUdningen, den drabbar äldre och kvinnor, den drabbarhandikappade, och det är dessa som vi skall ge en möjlighet att få ett jobb. Vimåste därför skapa en arbetsmiUö som är bättre anpassad till människan. Denuppdelning som vi har pä arbetsmarknaden mäste brytas. Där har detenskilda näringslivet, kommuner, landsting och stat ett stort ansvar. Ettvälfärdssamhälle kan icke och får icke acceptera en arbetsmarknad som bara är inrättadför de starka. KonkurrenssamhäUet får icke vara ledstiärnan för den framtidasysselsättningspolitiken. Rätten tiU arbete gäller alla. Inom socialdemokratin har vi hävdat och kommer att hävdaden enskilda människans rätt att få ett arbete som är anpassat tiU hennesförmåga. Det kommer vi att strida för, och vi har skapat en massa medel för attkunna klara uppgiften. Vi stöder inrättandet av halvskyddad sysselsättning ochanordnandet av arbetsplatser med oUka hjälpmedel så att de passar handikappade.Nu är det arbetsgivarnas skyldighet att följa upp samhällets satsning på dessaområden och ge även dessa människor en chans att få ett jobb ute i den öppnamarknaden. Skall vi kunna uppnå målet arbete åt alla, fordras att vihar ett starkt samhälle som kan leda och samordna våra gemensamma resurser.Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att en sysselsättningsutredningtillsätts, och direktiven är redan presenterade. Av dessa direktiv framgårklart att frågan om hur målsättningen arbete åt alla skall uppfyllas spänneröver hela samhällslivet. Där konstateras att vi måste skaffa fram mellan 300000 och 400 000 nya arbetstillfäUen . Våra ambitioner när detgäller att skaffa människorna jobb ökar ständigt. Vi har fått ungefär300 000 nya arbetsplatser och i århar vi fått 100 000 nya jobb. Siffrorna är enligt . Jag tycker att det ärganska intressant ätt mitt under den diskussion som vi har haft om den storaarbetslösheten 1971, 1972 och 1973 har 100 000 nya människor kommit in iarbetslivet. Arbetsmarknadspolitiken m. m. A rbetsmarknads-politiken m. m. De flesta nya arbetstiUfäUena har skapatsinom den offentliga sektorn, och i direktiven räknar man med att så blir faUetäven . Men skall vi kunna ha en offentlig service sommänniskorna efterfrågar, måste vi också ha ett starkt näringsliv. I fjolåretsdebatt var den saken uppe till diskussion, och jag tror att jag då sade att manofta försöker åstadkomma ett motsatsförhåUande meUan industrieU varuproduktionoch den sysselsättning som den offentliga sektorn ger. Det gäller att kommaförbi denna syn och väva samman de olika delarna i vår ekonomi på ett sätt somskapar en tillräcklig total sysselsättning och ger individen trygghet iarbetslivet. Beträffande den ökning som jag talat om kan man konstateravid en jämförelse av månader i fjolatt industrisysselsättningen har ökat med 50 000 och sysselsättningen ioffentlig tjänst med 30 000. Det kanske i och för sig inte är så konstigt, omman ser till vissa tendenser i samhällslivet. Vi vet att företagare från t. ex.Kristianstads och besöker för att få folk till sinaindustrier. har en stor avdelning som upptar bara annonser omlediga jobb i , där man försöker skaffa folk till industrin. Och kanskedetta kommer att öka ännu mer. Men återigen: industriarbetet måste görasattraktivt, och det måste skapas en sådan arbetsmUjö att de unga vill arbetadär. Men även om vi lyckas skapa de här 300 000 ä 400 000 nyajobben , liksom vi gjorde , så kommer detalltid att finnas människor som tUlfäUigtvis står utanför arbetslivet och villha ett arbete. Det kan bero på att de bor på fel plats, att de har felUtbUdning, och en hel del andra saker. Därför måste vid sidan av en aktivnärings- och sysselsättningspolitik finnas ett skydd vid arbetslöshet. Så sentsom beslöt att förbättra arbetslöshetsförsäkringen och införaett kontant arbetsmarknadsstöd, och är alla partierna överens om att vibör utvärdera det kontanta arbetsmarknadsstödet och utreda frågan om en allmänarbetslöshetsförsäkring. TiU har det inlämnats ett antal motioner iämnet, och dessutom har LO och TCO skrivit till arbetsmarknadsministern med enbegäran om utvärdering och utredning. Vad är det som har lett tUl denna snabba omändring?Personligen tror jag att två saker har varit avgörande. Först och främst är detavgifterna, som trots förbättrade statsbidrag tUl de erkändaarbetslöshetskassorna varierar . Vidarehar de fackliga organisationerna på grund av de stora egenavgifterna intekunnat gå upp till ersättningsbelopp som motsvarar av lönen. Dettahar medfört att de stora fackliga organisationerna LO och TCO - med instämmandeav skrivit och tagit upp de här problemen. Man kan titta i utskottetsbetänkande på s. 16 och konstatera vilka skiUnader som råder mellanarbetslöshetsförsäkringen och den ersättning som utgår från sjukförsäkringen. De krav som LO och TCO framför i sin skrivelse föUer desocialdemokratiska ledamöterna upp genom reservation nr 2. Där vill vi ha enutvärdering av det kontanta arbetsmarknadsstödet- och en undersökning om hur detta stöd bör byggas ut så att det ger ett tiUfredsstäUandeskydd för de grupper som saknar annat arbetslöshetsskydd. Det kan gälla friayrkesutövare, nytiUträdande på arbetsmarknaden och fria företagare. Vi villdessutom att utredningen skaU lägga fram förslag om en utveckling av dennuvarande arbetslöshetsförsäkringen att omfatta aUa anställda. Vi vill liksomLO och TCO att ersättningen skaU bygga på inkomstbortfallsprincipen och attfinansieringen skall ske genom arbetsgivaravgifter samt att de erkända arbetslöshetskassornaäven i fortsättningen skall handha försäkringen. Det är, som jag förut harsagt, helt i linje med vad löntagarnas fackliga organisationer begär i sittbrev till arbetsmarknadsministern. Reservationen skiljer sig på väsentliga punkter från vadutskottets borgerliga majoritet har stannat för. Utskottsmajoriteten vill bl.a. redan nu ha ett principbeslut. Det är vi motståndare tiU, och låt mig dra enparallell med ett annat principbeslut som ligger ungefär itiden. 1946 beslöt att man skulle införa en allmän sjukförsäkring.Beslutets genomförande uppsköts med olika motiveringar, bl. a.att det statsfinansieUa läget gjorde det omöjligt att förverkliga beslutet.Först nära blev den allmänna sjukförsäkringen verklighet och då ien helt annan form än vad som beslöts 1946. Vi tycker att man inte bör bindasig innan utredningens förslag ligger på bordet. visar attfrågan inte är enkel. Låt mig också citera något från Fackföreningsrörelsen nr5 1974: "Av en del riksdagsmotioner framgår, att det finns partier, somuppenbarligen trott att det bara vore att fatta beslut om en obligatoriskförsäkring och att aUa detaljfrågor sedan kan lösas i efterhand. Skrivelsenfrån LO och TCO bör göra klart för lagstiftarna att det här inte rör sig om enfråga, där det går att vinna politiska poäng genom att ta genvägar, utan dårenutredning mer än i många andra fall är befogad." Jag hoppas att ni ärade,kammarledamöter, lägger märke tiU vad skriver i denna fråga. Från socialdemokratiskt håU vill vi att avgifterna skalltas duekt i produktionen genom att arbetsgivarna betalar kostnaderna för ensådan här försäkring. De borgerliga skriver att avgiftsfrågan skaU ses i ettvidare perspektiv med beaktande av socialförsäkringen i övrigt och skattesystemet.Vad de menar med detta är svårt att utläsa. Det är under alla förhållanden tiUintet förpliktigande. Om går på en sådan finansiering, är det mycketmöjligt att egenavgifter även i fortsättningen kommer in i bilden. När det gäller ersättningens storlek talarutskottsmajoriteten om att beloppet bör konstrueras med utgångspunkt i deninkomst den arbetslöse hade före arbetslöshetens inträde men säger inte någotklart om inkomstbortfallsprincipen som de stora löntagarorganisationerna vUlha. Men särskUt intressant är vad som sägs om de nytiUträdande. Låt mig inomparentes säga att i massmedia har framskymtat att socialdemokratin inte viU hamed den "dolda" arbetslösheten. Jag begriper inte hur man skall kunnakonstruera ett system där man får med den "dolda" arbetslösheten. Jaghar förut talat om att vi har fått fram en hel del av denna. Genom att folkanmäler sig tiU arbetsförmedlingarna är arbetslösheten inte längre"dold". Men kanske man menade just de nytiUträdande, Arbetsmarknadspolitiken m. m. A rb etsmarknads-politiken m. m. de sominte haft något arbete förut. Vad säger man då i det borgerliga utskottsbetänkandet omde nytUlträdande? Jo, det skall uppställas regler som ger dessa arbetssökandeen grundtrygghet på rimlig nivå. Vad menas med grundtryhet? Enligt centernsgamla uppfattning när det gäUde t. ex. ATP var grundtrygghet detsamma somfolkpension. Är det så man menar? Eller menar man den lägsta sjukpenningklasseni sjukförsäkringen? Man talar ju i betänkandet om att socialförsäkringssystemetger ett gott ekonomiskt stöd vid sjukdom. I så fall behöver vi inte öka detkontanta arbetsmarknadsstödet. Vi anser nog att per dag är litet, ochdär hoppas vi att utredningen kommer med förbättringar inte bara i fråga ombeloppets storlek utan kanske också när det gäller karensreglerna. Men kanske den största skiUnaden ligger iadministrationen. Där vUl vi reservanter att fackföreningarna även ifortsättningen skall handha försäkringen. Här talar de borgerliga om en ökadsamordning med den allmänna försäkringen. Visserligen säger man att utredningenskall pröva på vUket sätt de fackliga organisationerna skall ges möjlighet attutöva inflytande över beslut i enskilda försäkringsfaU. Här går de borgerligaåter mot löntagarorganisationerna. Ligger det någonting bakom detta? Vill manslå sönder fackföreningarna, minska deras inflytande? Eller vad är det frågaom?