prot · FX09144 · 1974-12-31 00:00:00 — Med hänsyn lill detraditioner vi har i beträffande vinstutdelningar är jag ganskaövertygad om atl det inle finns någon anledning all nu räkna med några störreutdelningar. Del är mera en tillfällighet atl vinsterna har blivit störreän vanligt. I det långa loppet är vinstutvecklingen inom svenskt näringslivinte särskilt god. Vinsternabehövs verkligen i företagen. Det är ytterst angeläget att just de företag somhar åstadkommit vinster också fär möjligheter att bestämma över vinsternasanvändning. Del är delta problemet gäller. När det sägs atl propositionen ärtillkommen för all man skall kunna styra pengarna till de önskvärdainvesteringarna, har man därmed ögon- blickligen godkänt enganska skrämmande byråkraiisering och cenlraldirigering av det svenskanäringslivet. Vill man åstadkomma effektivitet inom svenski näringsliv, så attdet i framliden skall kunna hänga med i den ytterligt härda konkurrensen, ärdet nödvändigt atl näringslivet har frihet all bedöma var investeringarna skallgöras. Detförvånar mig verkligen att man vill göra gällande all regeringskretsen skullevara den instans som har möjlighet all avgöra var investeringarna blireffektiva. Det är därför beklämmande att endast vi moderater säger nej lill ensådan utveckling. HerrWärnberg hänvisar lill dispensförfarandet. och jag har emellertidalllid varit överens om att dispenser är av ondo och att man skall försökaundvika sädana. Jag är därför ledsen över atl nu är inne på denlinjen att man i fortsättningen skall ha alh fier dispenser. Förhållandetär detsamma när del gäller t. ex. skogsbruket. Man förhindrar enåterplantering genom denna åtgärd, vilket är myckel allvarligt. Herrtalman, för den händelse vårt avslagsyrkande faller, ämnar vi moderater i enkommande votering stödja reservationer 8 och 9. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. () kortgenmäle: viftar bort reservationen 8 med all iröskeleffekternainte har särskilt stor betydelse, eftersom man ändå får tillbakapengarna. När del som här är fråga om avsättning till ell konio och inte enbeskattning, har det inte precis samma betydelse, vilket jag gärna håller medom. Visst får man tillbaka pengarna, men iröskeleffekterna blir även med ettinsatssystem av det slag som föreslås inte särskilt lyckliga. Dettaargument är alltså svagt. Del finns ytleriigare ett argument, som har använtsav utskottet mot vårt förslag angående tröskeleffekterna, nämligen att detfinns möjligheter all begära dispens från delar av eller helainsatsskyldigheten. Det är dock beklagligt att man bygger upp ell system, somdels tvingar dem som drabbas av systemet atl söka dispens, dels ivingarmyndigheterna all administrera en massa dispensansökningar. Beträffandereservationen 9 och frågan om omedelbar avskrivning framhåller del finns risk för ytterligare snedvridning av detta syslem och att pengaröverförs från skogsåigärder till åtgärder inom lantbruket. Låt mig bara säga anjag tror an ytterst få bland dem som bedriver kombinerat jord- och skogsbrukhär i landet märker pengarna så att de använder skogspengarna tillinvesteringar i skogen och jordbruksiniäkter för investeringar i byggnader förjordbruket. De betraktar nog pengarna som pengar och märker dem inte för någraspeciella ändamål. Därför tror jag inte all risken är särskilt överhängande. Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. () kortgenmäle: Jag vill knyta min kommentar till fyra punkter i inlägg. Fördet första; Beträffande beslutsordningen säger alt det inte ärmycket som skiljer ståndpunkterna åt hos utskottsmajoriteien och i reservation2. Ja; vi är ense om huvudlinjerna, men det finns två skillnader av vikt.Utskottsmajoriteien anser alt det är nödvändigt med viss central styrning ochsamordning, men vi tror på företagsledningarnas och de anställdas förmåga atlverka i lagens anda och vill inte att fi-nan.sdepartementet skall centraltstyra hanteringen av företagens pengar. Fördet andra; hyser ingen tilltro lill länsarbetsnämndernas förmågaatt hantera mindre ärenden. Jag vill betona att det inte gällei" någongenerell delegering, utan det sägs att Kungl. Maj:t skall övervägagränsdragningen för delegering och då beakta ärendenas antal och myndigheternaskapacitet. Vi tror att länsarbetsnämnderna har god förmåga att hantera demindre ärendena, exempelvis sådana som gäller mindre än I miljon kronor. Fördel tredje; menar i fråga om energibeskattningen attreservationen 5 kanske inte var så nödvändig. I vilken grad den är nödvändigberor litet på hur hanteringen blir, hur stark prioriteringen kommer att bli dådet gäller ärenden som betyder besparingar i energiförbrukningen. Vi har velatgå en liten bit längre och varit beredda att ändra taxe- och lånevillkoren föratt stimulera installationen av mol-tryckskraft, som vi tror är betydelsefull. Fördet fjärde och sista: ansåg att jag inte borde ha yrkat bifalllill reservationen 9. På den punkten vill jag erinra om -det framgår av utskottsbehandlingen- atl jag har stött motionen 1985, frånvilken reservation 9 utgår. När det gäller reservationerna har jag på någrapunkter själv hållit i pennan, på andra har jag granskal och accepteratformuleringar. Det är mitt ansvar att jag med en kort reservationstid inte hartillsett att mitt namn fanns där. Jag har alltså yrkat i överensstämmelse medmin uppfattning. HerrWÄRNBERG (s) kort genmäle: Jag skall bemöta och i på en gång,hur underligt det än kan låta. Meningen med dessa avsättningar är atlvinstmedlen skall användas lijl investeringar framöver, investeringar somär nödvändiga för landets näringsliv om välståndet skall kunna bevaras. Om vi,som vill, inte gör någonting, så kan vi inte vara säkra på aninvesteringarna kommer alt göras. Jag är inte säker på atl det blirutdelningar, ulan del kan bli nå-goniing hell annat av vinstmedlen. Och att drain dem i form av en höjd bolagsskatt, som vill, är teoretisktomöjligt efter vad jag kan förstå, för förslag ger inte på långavägar de pengar som förslaget i proposilionen ger. Om vi drar in dem för atttäcka budgetunderskotlel så är jag inte heller säker på au det blir någrainvesteringar. HerrBerndtsons och förstag får alltså samma effekt, även om deframförts från olika utgångspunkter. Sedantror jag atl har något missuppfattat mig, när han säger alt jagskulle ha påstått att pengarna kommer att föras över till lantbruket. Det harjag inte sagt, utan jag har sagt att det förs över medel till sådant som mannormalt sett inte får avskriva på en gång, i varje fall inte lill . Omman nu plötsligt skulle tillåta att en del avsättningar får avskrivas på ettannat sätt än som' normalt är giltigt, skulle vi få en överföring av medel justtill sådana avsättningar som det nu är fråga om, medan andraavsättningar, som man ändå alttid får skriva av till , kommer attskjutas . Del är det jag menar med den snedvridning som jag befararskulle inträffa om reservationen vinner. i menar att propositionens förslag skulle förhindraåterplantering. men det är ju precis tvärtom. Det är ju förslaget i denreservation som ansluter sig till och som går ut på att detskall vara fult avskrivning för allting, som kommer alt förhindraåterplantering. Man kommer kanske, som jag säger, att använda pengarna tillsådani som inte är återplantering - sådana avsättningar är ju alltid avskrivningsbaratill - utan till sådant som man bara får skriva av lill 75 procenl. Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. i (m)kort genmäle: Jag kan inie annal än uttrycka min förvåning över att ,som alltid annars brukar vara en klok och förståndig man, inte nu förstår altde förelag som skall göra de här avsättningarna inte själva skulle begripavilka investeringar som skulle vara nödvändiga att göra för framtiden, utan härskulle man tydligen från regeringens sida ta ett initiativ och säga lillföretagaren all nu är du så god och använder de här pengarna titt de eller deinvesteringarna. Jag tror inte etl ögonblick att det kan gå titt på det sättet. Likaegendomligt är det när menar att skogsägarna inte i första handskulle försöka se till alt få en ordentlig omplantering och alt skogen sköts iframtiden. Ingenting kan ju medföra en slörre kapitalförlust för dessamänniskor än atl inte sköta skogen. Jaghar bara reagerat mot den omfattande byråkrati som förstagel innebär, nämligenan näringslivet skall behöva springa lill en mängd institutioner och fråga omman skall göra den eller den investeringen som man anser nödvändig för atl viskall kunna upprätthålla full sysselsättning och full konkurrenskraft. Baradebatten mellan och visar ju hur stelbent ochbesvärligt del här är. Man tvistar om vilka underinstanser - länsstyrelser ochlänsarbetsnämnder - som man eventuellt skall delegera beslutanderätten till.Varje människa begriper ju att om dei skall gå till på detta sätt när detgäller all bevara svenskt näringslivs konkurrenskraft så kommer detatt gå Det är därförvi måste försöka komma ifrån övertron på alt del är statsmakten som begriperoch kan allting om hur svenskt nä- 13december 1974 ""§''''' ' "mtiden skall skötas. Lag omavsättning till särskild investeringsfond, m. m. (vpk) kortgenmäle: säger alt meningen med avsättningarna är att få möjlighetertill investeringar i en framlid. Men frågan är då: Är det verkligen svaret tittlöntagarna på deras krav på delaktighet i den enorma vinstutvecklingen, denvinstutveckling som för övrigt finansministern i propositionen belyser medsiffror för de olika branscherna? Jag tror inte det är några överdrifter utansnarare en för låg beräkning som finansministern gör av utvecklingen.Finansministern säger också i propositionen att vinstökningarna omfaitarpraktiskt tagel hela näringslivet men har varit särskilt markanta inomskogsindustrin saml i järn-och stålbranschen. Dethär resonemanget från regeringens och socialdemokraternas sida måste väl tolkassom att man säger till bolagen ungefär som så an låt oss gömma de oförskämthöga vinsterna till ell senare tillfälle, för annars kommer arbetarna alt krävaalltför höga löner - enligt deras mening. Var det allt som kom ut urtalet om att kapa övervinsterna? () kortgenmäle: Jag tror som i alt det kommer att bliomplanieringar av skog även i fortsättningen; det kommer skogsvårdsstyrelsenalt se till om inle annat. Det råder alliså inget tvivel om att del blir så.Men när reglerna utformas på det saltet au just de här pengarna fårskrivas av till , medan de vanliga avsättningarna till skogsvårdandeåtgärder inte lår skrivas av mer än till 75 procenl, då inför man ettincitament att just verkligen göra investeringar. Sädanainvesteringar blir ju särskilt gynnsamma med de ändrade skatteregler som nihär önskar införa. Jagtror också att företagen normalt gör investeringar, men de här två åren harföretagen haft onormalt höga vinster, och då tycker utskotlsmajoriteten attföretagen också skall göra onormali höga investeringar. Pengarna skall alltsåanvändas jusi lill della ändamål. För alt det säkert skall bli så är den häravsättningen etl bra medel. Tillherr vill jag säga som jag har sagt förut att meningen medpropositionen är inte att göra någon ändring i ägarfördelningen av inkomsterna.Meningen äran den skall verka infiationsbekämpande och att den skallsäkerställa stora investeringar . Den avvägning avföretagens vinster som skall göras skall föreiagsskatiebe-redningen göra.Utskottet vill inte på något sätt lägga sig i avtalsförhandlingarna i vad månarbetstagarna.kan ta ut de höga vinsterna i form av högre löner. Jag tror attsvensk fackföreningsrörelse är mäktig all göra detta utan att vi kaparytterligare av företagsvinsterna genom ökning avaktiebolagsbeskaitningen. De problem som lagen om avsättning till särskilda investeringsfonderpå olika sätt framkallar har från moderat sida i granskatpå ett förtjänstfullt sätt. Därför skall jag för min del avstå från en sådangenomgång. Vad jag är intresserad av är alt försöka se hur denna lag och deåtgärder den innebär passar in i del allmänna ekonomiska lägel och ikonjunkturutsikterna. Avtidningsrapporier att döma anslog vid KF-stämman myckelpositiva tongångar. Han inte bara avvisade det tal som ibland förekommer om enhotande 30-talsdepression, han var över huvud tagel mycket optimistisk i sinabedömningar, och mera optimistisk än t. ex. i desshöstrapport. Ändåär det så att, sedan den rapporten lades fram, de fiesta andra bedömare kommittill slutsatsen alt ger en alltför glättad bild.Jag känner för min del inte lill någon genomarbetad bedömning under senare lidsom inte förutsäger en besvärlig konjunkturnedgång . Det är möjligtatl med sina uttalanden ville ingjuta en allmän optimism. Men omdet är sådana psykologiska och i sig självi högst förståeliga överväganden somligger till grund för uttalanden måste dock den politik sombedrivs föras från den utgångspunkten an utsikterna för ekonomin är ogynnsamma. Omnågra dagar, herr talman, kommer ett från statsmakter och intresseorganisationerfristående institut atl begå en intressant premiär. Det är StudieförbundetNäringsliv och samhälle som lägger fram sin egen konjunkturrapport. Den är istora stycken grundad på ett vidare material än det som konjunkturinstilutetutnyttjar. Det är ekonomerna . , ochLars Malhiessen som har gjort arbelel med denna aliernaiiva konjunkiurutblick. 1det senaste numret av skissas i förväg rapportens huvuddrag. "Den svenska ekonomin måste stimuleras kraftigt ",tycks vara del cenirala budskapei. Del är alltså vad den rapporten säger. Detär förändringar i det iniernalionella läget och i den svenska ekonomin somdenna grupp och även en lång rad andra bedömare menar oundvikligen framkallarnedåtgående tendenser, som del är den ekonomiska politikens uppgift au bryta. Ihösi har jag lillbringat i som FN-delegat. Därvid har jag hafttillfälle alt komma i kontakt med även spörsmål som inte hör utrikespolitikenlill. Särskilt vid några dagars besök i gav samtal med ekonomersådana möjligheter. Avstor betydelse för djupet i den nedgång vi sannolikt står inför är oljeproblemen.Jag vill lill all börja med säga, atl intrycken från FN leder lill sluisaisenan riskerna för ett nytt krig i är myckel slörre än man skullevilja iro. Sådana bedömningar är tyvärr mycket allmänna i . Genom desenaste månadernas diplomatiska förvecklingar har avståndet i förhandlingarmellan parterna ökat avsevärt. Jag skall inte nu fördjupa mig i dessa faror,endast peka på Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. att del ur ekonomisksynvinkel för oss finns anledning att med allvar planera för möjligheten avnya, plötsliga hinder för oljeförsörjningen. Menäven om det värsta kan undvikas ger oljan stora bekymmer. Industriländernas siora betalningsbalansunderskott kan framkalla rubb ningar. Jag hade lillfäile all höra den amerikanska centralbankschefen, , i ett utskottsförhör i kongressen lägga fram sina bedöm ningar av dessa risker. Jag har inte tid atl närmare redogöra för det myckel allvarliga tonfall Bums anslog. Jag skall bara citera en samman fattande mening i hans anförande; " det är synnerligen tveksamt om de finansiella problem,som utlösts av de omfattande oljeprisstegringarna, kommer all visa sighanterbara". Föratt göra dessa problem mera manövrerbara har amerikanarna föreslagit allindusiriländerna skall bilda en gemensam, stor fond om-failande inle mindre än25 miljarder dollar alt användas för att utjämna över- och underskott ibetalningsbalanserna inom i-blocket. Oljeländerna har ju inte något annatalternativ än att placera sina stora överskott i industriländerna. Svårighetenär bara atl dessa placeringar kommer mycket ojämnt i förhållande till detbehov olika i-länder har. I själva verket är det ju så att framför alltarabländerna placerar pengar i de stabila och siora länderna, särskili ochVästtyskland. Den stora fond som amerikanarna har föreslagit är tänkt som ettled i försöken att omfördela otjepengar till de behövande länder dit pengarnainte automatiskt fiyter. Dennafond och det ställningstagande vi i har att göra till den har ännuinte, såviii jag förslär, alls diskuierats här. Det skulle vara intressant atthöra vad finansministern tycker om detta, och har ju självanknytning till och kanske kan ge någon kommentar. De här spörsmålenhör faktiskt hit, även om de inte direkt berör det vi nu resonerar om, därföratl möjligheterna alt hantera dessa spörsmål kommer atl bli avgörande för hurväl vi skall kunna sköta vår konjunkturpolilik. De fonder vi nu diskuterar hördärigenom samman med dessa problem. Omman inte klarar satsningarna i samband med oljeunderskotten kommer riskerna fören djupgående depression atl bli avsevärda. Men även om man skulle få resultatav de ansträngningar som görs pekar allt på en kännbar nedgång ikonjunkturerna. Detär mot den bakgrunden, herr talman, som vi nu står i begrepp att besluta omivångsvisa avsättningar lill invesleringsfonder. Dessa av-säilningar kommer allha en åistramande inverkan på vår ekonomi -del iror jag inte att i sitt replikskifte . Det är fråga om hur väl depassar in i del nuvarande kon-junkiurlägei. Konjunkiurinsiiluieträknade med en uppgång i industriinvesteringarna om 6 procenl i realatermer. Men den ekonomiska utvecklingen gör att den bedömningen äri Överkant. Jag tror atl många företag gör nedräkningar i sinainvesteringsplaner och att den här ytterligare indragningen av pengar ledertill fiera Detär i sä fall att driva ekonomisk politik i fel riktning. Nusade alt det här skutte vara väldigt bra, för investeringarnaskutte närmast komma att öka. Men även om man skulle acceptera är ju frågan när de kommer att öka. Del är inget tvivel om alt del ärnu man drar in pengarna, och det är också nu som det håller på att bli enkonjunkturnedgång, så kanske den här tidsmässiga anpassningen blir fullständigtmisslyckad; det är min bedömning att den blir det. Iblandkritiseras näringslivet föratt man inte investerar tillräckligt när det ikonjunktursvackor finns tillgängliga resurser. Det är ett argument somförekommer, och det ligger en del i detta. Men för atl del verkligen skall varamöjligt att investera och bygga ut i en konjunkturnedgång måste det ju finnasnågra pengar att köpa investeringsvarorna för. Osäkerheten om man verkligenkommer all få tillgång till de där pengarna gör också au man inte vågar sätta igång med olika utbyggnader som man skulle vilja göra. Del ärdärför jag lyckeratt politiken är synneriigen tvivelaktig. Man skulle behövastimulera investeringarna nu för atl verkligen ge stöd till sysselsättningen.För övrigt är det inte bara en konjunkturfråga, ulan en industriell utbyggnadbehövs också för alt vi pä sikt skall kunna undanröja underskottet ibytesbalansen, som jag redan har talat om i samband med oljeproblemen. Jaganser, herr lalman, atl man borde lätta påkre-ditresiriktionerna. De passar inte längre in i vårt konjunkturläge. Denenda rimliga motivering för dem som står atl finna nu är all man vill tvingaförelagen att låna pengar i utlandet för att på det viset täcka underskottet ibytesbalansen. Men en alternativ politik, som just nu skulle passa bättre in,vore alt lätta på kreditrestrikiionerna - utan atl nödvändigtvis sänka räntan;det är inte det allra första man behöver göra - och i stället i högre grad låtastaten uppträda som låntagare internationellt. Då kommer jag tillbaka lill25-mitjardersfonden, som öppnar sådana möjligheter. Men även om man inte hadeen sådan fond, skulle staten kunna låna billigare i utlandet än företagen kangöra. Kan man låna billigare utomlands, blir det också mindre påfrestningargenom pengar som man måste betala för räntor osv. Dessutom är omfattningen avden låntagning som behövs så stor, att man inte på något enkeltsätt kan lita enbart till att företagen skatt sköta den. Det skutte i sä fattbl. a. komma alt innebära alt många av de företag som söker sig ut på deninternationella marknaden inte är goda kreditrisker, och börjar man på deninternationella marknaden fä nödlidande lån, kommer del all skada hela detsvenska näringslivels kreditvärdighet. Det vore pä sikt ett allvarligt problem. Denuvarande kreditrestrikiionerna här i drabbardessuiom som vanligt desmå förelagen allvarligt, dvs. de företag som inte haft möjlighet alt verkligendra nytta av den tillfälliga vinstgivande exportkonjunkturen, som för övrigt nuär på väg att försvinna. Lagom avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Nuär del sä, som jag läser propositionen, att motivet inte är alt åstadkomma enytterligare kreditskärpning, även om del av resonemang föreföllsom om det fanns tankar på någon sorts investeringsstyrning. Men det kommerändå all bli en kredilskärpning, och den är lill skada. Det syfte man anger medden nya lagen är i stället att man skall försöka förbättra det psykologiskautgångsläget i avtalsrörelsen. Det är möjligt att en sådan här lag kan habetydelse i del avseendet, men det förefaller mig, , av de bud somhar avgivits som om denna verkan inte skulle ha varit särskilt stor. Kravenligger ändå på över 20 procenl. i frågade också: Hur högtskulle buden annars ha legal? Skulle man ha krävt 25 procenl, om inte den nyalagen hade funnits? Dethär ger mig över huvud taget anledning, herr lalman, till en kommentar tillregeringens infiationspolitik. Infiationen är det stora hotet för närvarande.Regeringen har varit passiv i sina ansträngningar att dämpainfiationen. Man har pekat på att läget i andra tänder är värre än här och atlde prisstegringar som har inträffat väsentligen är imponerade utifrån. Men,, även om prisstegringarna i andra tänder vore Slörre än här, ärdetta inte en tillräcklig anledning för att vi skulle slå oss till ro. Dessutomhar prisstegringarna i varit anmärkningsvärt stora, också ijämförelse med andra länder. Alldeles särskilt gäller detta om man tar hänsyntill atl vi genom t. ex. malsub-ventioner har försökt hålla prishöjningarnanere. Om man ser på hur prispressen uppåt verkligen är, finner man all vi inteligger särskilt bra till här i , även om regeringen med viss framgånghar försökt sprida budskapet att vi skulle göra del. Utsikterna för nästa årpekar på att vi på nytt kan hamna i det läge där vi varit under större delen avefterkrigstiden, nämligen högt upp i den internationella infiationsligan. Inleheller duger det alt bara skylla på atl prisstegringarna är importerade, ävenom regeringen med framgång också har försökt sprida ett sådani budskap. Om mani det egna landet driver en bättre anlipris-stegringspolitik kommer också denegna valutan atl stärkas, och kursen på den egna valutan i förhållande lillandra länders valutor kommer atl förbättras. Då blir det ingen import avutländska prisstegringar. Det är etl förhållandevis enkelt resonemang, som jagför min del i debatten med finansministern under det senaste årel har upprepatregelbundet. Det är också ett argument som jag tror landels ekonomer slårganska samfällt bakom - inklusive t. ex. ekonomer från . Infiationeni , , är i slor utsträckning hemma-tillverkad. Jag villinte förneka att de utländska prisstegringarna inneburit påfrestningar - det ärklart alt de gjort det. Jag bara säger atl om man verkligen driver en bättreaniiprisstegringspolitik än andra länder gör så kan man undvika att importeradessa prisstegringar. Men eftersom infiationen är ett så stort hot mot bådeekonomisk och politisk stadga, fordras det ett samlat grepp för att råda bot påden. menar jag ett program avden typ som med sådan skärpa föreslog i förra veckans debatt,nämligen alt man parallellt måste vidta åtgärder pä olika ekonomisk-politiskaområden. Efiersompassivitet på delta område är farlig och finansministern lålerpassiv - nöjer sig med sådana investeringsfondssaker som vi talar om -vill jag i all korthet upprepa program; Parterna pä arbetsmarknaden harförklarat sig eftersträva en real förbättring om ell par procenl.Konjtinkturinsiitutet har sagl att ett sådani utrymme bör komma atl finnas. Lätoss därför eftersträva det målet. Statsmakterna bör med lämpligaåtgärder garantera att det målet kan uppnås av parterna och inle genom skatteroch infiation omöjliggörs.