prot · FX09128 · 1974-12-31 00:00:00 — framtvinga kosinadsprövningar på skilda besluisnivåer. Det har sagls flera .-------------- gånger,och jag tror att del är rikligl. Härigenom skulle man också kunna Ang. företagens framtvingaen viss boriralionalisering av många onödiga uppgifiskrav skyldighet att lämna ochnedskärning av kraven i fråga om både omfattning och frekvens. uppgifter till statliga Det är väl många som har den uppfattningen au en heldel av dessa myndigheter uppgifter som man skall fylla i är ganska onödigaibland. det en viss nedskärning. Ombetalningarna för detta uppgiftslämnande vidare kunde avvägas så att de blirdirekl avhängiga av de arbetsinsatser som fordras av företagen, skulle myndigheternagenom detta prissätiningssystem också ledas all ägna uppgiftslämnandd och dessproblem en praktisk omtanke, vilkel jag tror vore värdefulll. kunde ävenresultera i klart positiva yttringar från företagens sida. Jagskulle också vilja säga, i direkl anslulning lill vad finansminislern här harkonstaterat angående den kompensation som erhålles, all de ränlevinsler somförelagen gör vid skalleuppbörden svarar bara lill myckel lilen del mol delmyckna arbete som särskilt småförelagarna får ulföra - precis som myckel riktigt nämnde - på icke arbeislid, och sena näiier.Skall man klara av över 700 krav från olika myndigheier lar det alltför långtid, som bort användas lill nyttigare ting i produktionen. Jag iror delär väldigl vikligl all man gör della konsiaierande. Del får man för övrigtalltid bekräftal när man är ute och lalar med småföretagare, vilkel jag harmöjlighet all göra ganska ofta. Efter della skulle jag hell enkell vilja säga all finansminislernborde ge lilläggsdirekliv lill ulredningen om förelagens uppgifispliki med deninnebörden alt ulredningen även skall få behandla frågan om ekonomiskersällning lill förelagen för uppgiftslämnande lill offeniliga myndigheier samlför medverkan i uppbörd av skallemedel. HenERIKSSON i (fp): Jag anlydde i mill förra anförande alt min andra fråga iinterpellationen till finansministern innebar ersällning för uppgiftslämnandeoch skalleuppbörd, och jag noierade all finansminislern nu i sill anförande pånyll lade lyngdpunkten vid all det är just skalteuppbörden som han är ovilligall ge ersällning för. Jag ställer då den direkta frågan: Är vi överens om altfrågan om den stora arbetsbörda, som förorsakas av uppgiftsskyldighei som intehar med mervärdeskatt eller skalleuppbörd all göra, bör ulredas genom altutredningen får lilläggsdirekliv? ville tala omför mig atl det här inte är någol lioårigl drama - del hardiskuierais långi lidigare. Ja, del är rikligl. från allmännaberedningsuiskoiid , som jag lidigare åberopat, slår del också fulltkorrekt redovisal au del har väckts molioner år efter Men varför valde jag just detta ullålande? Jo, det var vidavgivandet av det utlåtandet somutskottet beställde en uiredning och antog utskottets förslag. Detdröjde, sadejag, innan finansminislern tillsatteulredningen, och man kan lill våren fira tioårsjubileet avriksdagsbesiällningen med alt leverera slulbelänkandel. Det var moi denbakgrunden jag log detta som utgångsläge, och jag hoppas verkligen allulredningsbeiänkandei nu kommer. Del vore mycket värdefullt om gavbesked om huruvida han är villig att ge tilläggsdirektiv närdet gällerersättning fördel digra uppgiftslämnande som åvilar förelagarna. Ang.företagens skyldighet att lämna uppgifter till statliga myndigheter Självfalletskall i fä det beskedet - jag trodde del framgickav milt förra inlägg. Menjag skall ta i anspråk för atl citera eil belänkande frånskatleuiskolld som är så färskt som och som vunnit enhälliganslulning så när som på en reservation av i och herrSöderström, dvs. de båda i skatleutskoltel. Jag ulgår frän allkammarens volum följde ulskotlels upplinjering när den här frågan sedermeraavgjordes. Idetta skatteutskottets betänkande sägs det all "de räntevinster somförelagen gör genom rällen alt disponera löntagarnas skall från avlöningslillfälleifram lill inbeialningsdagen molsvarar belydande belopp". Utskottetförutsätter att motionärerna inte är ovetande om della förhållande och sägeratt del är en tillräcklig ersättning för uppbörden av skatten. Ulskolletrefererar alltså här de diskussioner som lidigare förts. Därefterkommer utskottet in på frågan huruvida det skall utgå ersällning förmervärdeskaiteuppbörden men avstyrker förslaget härom. Utskottet går emellertidså långt atl man säger att den föreslagna lidsfristen för inbetalning avskallen - den hade föreslagils lill - borde ulslräckas lill 35dagar. Därmed föriängdes alltså den lid som företagen fick hålla räniefria pengar. Och med della ansåg utskottet all rättfärdighet uppfylld. Avslutningsviskommer utskottet sedan fram till frågan huruvida del skall utgå ersättning föruppgiftslämnande som inte har med själva skalteuppbörden atl göra. Där sägerutskottet: "Del kan enligl skatteutskoltels mening inte anses motiveratatl konstruera någon form av ersättning till företagen för uppgifter somerfordras för samhällsplaneringen. Dessa uppgifter begärs med hänsyn tillsamhällets behov och tjänar alltså i lika hög grad den enskilda som denoffentliga sektorns iniressen." Uppgifterna gagnar sålunda helasamhället, dvs. både föreiagare och anslällda. Detvar ett klart besked, som gavs så senl som 1973. Att utredningen sedanlillsaties 1970 var, som jag sade i mitt förra inlägg, en följd av au det finnsett allmänt intresse av atl inte i onödan betunga förelagen. Om man kanrationalisera själva uppgiftslämnandei, så är det en fråga som är värd attpröva, och det är den saken som ulredningen har i uppdrag atl undersöka. Omökad anbudskonkurrens vid bohagstransporter för statstjänstemän i (fp): Lål mig återkomma lill frågan om förenklingen. Jag glömde den saken imitt förra inlägg. Jagnoterar med tillfredsställelse alt finansministern ochjag - och jag tror helakammaren - är ense om att det är värdefulll om man kan förenkla förfarandet ochsamlidigl kan ta in de uppgifter som behövs för olika ändamål. Därigenom kanman åtminstone lätta arbetsbördan för speciellt de små och medelsloraförelagen. Den saken har finansminislern också understrukit , ochdel är en behållning av denna debatt. Jaghar nu fått del klara beskedel att finansminislern inte kommer all utfärdatilläggsdirektiv, men jag hoppas atl vi ändå får slulbelänkandel så snart somfinansministern har gett löfte om i sill svar. för alt utreda någontingsom innebär så mycket besvär för en stor grupp samhällsmedborgare bedömer jagvara i längsta laget. i sade själv i elt lidigare inlägg alt för lio årsedan var detta en relalivi lilen fråga, som man kunde nonchalera, men den harblivit större och siörre . Del var väl jusl delta enkla faktum som varanledningen till atl del dröjde en lid med lillsällandd av ulredningen. Jagmenade all del ju i verklighelen borde finnas elt motiv för att angripaproblemet, och det fanns knappasl för tio är sedan. Men del fanns 1970. HerrERIKSSON i (fp): bedömde frågan så 1965 all del fanns moliv för all lillsällaulredningen och gjorde alltså en annan bedömning än finansministern. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om ökadanbudskonkurrens vid bohagstransporter för statstjänstemän Herrfinansministern erhöll ordet för att besvara () den 29oktober framställda interpellation, nr 139, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidla för altöka anbudskonkurrensen vid för statstjänstemän kostnadsfria bohagstransporter. Islutet av förra årel slöts mellan staten och Freys express AB elt avtal, ivilket företaget åtog sig au enligl en viss fastställd taxa ombesöria samtligabohagslransporter för vilka rätt lill kostnadsfri transport föreligger enligtgällande avlal mellan staten och personalorganisationerna. Avtalei med bolaget komtill stånd efler förslag av riksrevisionsverkd, som gjort en undersökning av destatligt finansierade bohagsflyllningarna och kommit fram till altkostnadsbesparingar skulle kunna göras med en sådan centraliserad upphandling.Det aktuella förelaget var del enda som hade den riksläckning som krävdes föratl kunna äta sig samlliga Slalliga bohagstransporter. Dessa torde för övrigtomfatta endast av hela marknaden för bohagsfiyllningar. Upphandlingeni del akluella fallei är närmasl att jämföra med s. k. avropsavtal, enavtalsform där staten söker ta till vara sina intressen som en slor upphandlarei syfte all uppnå kostnadsbesparingar. Syftetmed nu gällande ordning för bohagsfiyllningar är ivåfaldigt: dels att göra detenklare för de enskilda tjänstemännen och för de statliga myndigheterna atthanlera flytiningsärenden, dels alt åsladkomma kostnadsbesparingar förstatsverket. Nugällande ordning är emellerlid att se som en försöksverksamhet. Avtalet medFreys express AB är därför tidsbegränsat och löper ut medsex månaders uppsägningslid. Enligl vad jag har erfarit avserriksrevisionsverket atl göra en karlläggning av erfarenheterna meddet nya systemet. Jag avser atl längre fram uppdra åt verket atl säga uppavtalet så all möjlighet ges atl ompröva systemet. Oavsett vilkel upphandlingssällsom därefter kommer att väljas kan jag försäkra inlerpellanlen att slalenkommer alt söka ta lill vara de möjligheler lill konkurrens som marknaden kanerbjuda. Omökad anbudskonkurrens vid bohagstransporter för statstjänstemän Hen HOVHAMMAR (m): Jag ber atl få tacka finansminislern för svarel, som jag betraktar somsynnerligen positivt. Jag lycker alt en kartläggning av erfarenheterna av dds. k. nya systemet verkligen är av nöden. Av de två skäl som som sakskäl för den nuvarande ordningen är del åtminstone ell somförefaller vara en felbedömning från regeringens sida, nämligen skälet attåstadkomma kostnadsbesparingar för statsverket. För atl någol belysakonkurrenskraften hos det slalliga monopolföretaget express i förhållandetill andra förelag vill jag här helt kort nämna några aktuella siffror. Freysutför självt bara 8 proceni av flyttningarna, och föreiagel lar 15 proceni iförmedlingsavgift för de övriga. Det är alltså en ganska hyfsad marginal fördet arbelel. genomförde Freys i egen regi ellljugotal flyttningar av ett totalt anlal av 248. De övriga fiyttningarna genomfördesav 25-30 åkerier, som Freys tecknat avtal med. Dessa har därmed utförttransporterna under exakt samma villkor som stadgas i avtalet mellan Freys ochriksrevisionsverkd och lill ell pris som ligger 15 proceni under avialet. Debohagsfiyllningar som gäll genom statens transporikonior, STK, under periodenden lill uppgick enligl de uppgifter jag har inhämlaltill totalt 123. Freys fick offerlförfrågan i samlliga fall ulom ell. Endasi i26 av fallen har Freys över huvud lagd lämnai in Omökad anbudskonkurrens vid bohagstransporter för statstjänstemän Av dessaanbud erhöll föreiagel tolalt 7 flytlningar. Freys anbud var del högsia avinkomna anbud i 43 proceni av fallen. Jag lycker all della säger en del omdella förelags dåliga konkurrenskraft. Denna siaiislik visar alltså att Freyshade myckel svårt atl konkurrera med övriga förelag i branschen innan företagetfick monopol på bohagsfiytt-ningarna. Slutsatsenav detta resonemang och av de fakta jag här har redovisal är självfallel attelt monopol alltid blir dyrare för kunden, i della fall sisl men inte minst förskattebetalarna. Freys express är en rejält fördyrande faktor - det är en saksom man måste la med i bilden. Finansministernframhåller i sitt svar all riksrevisionsverkel skall göra en kartläggning averfarenheterna med del nya systemet. Jag tycker detta bevisar hur felaktigtKungl. Maj:ts beslut atl utse som avtalsslulande part försiatens räkning var. Följden blir nämligen den, om man ser på della rentprakliskl, all den myndighet som i vanliga fall har alt granska statligamyndigheters verksamhel i ekonomiskl hänseende nu skall granska sitt egetavtal. Detär en ganska unik situation - del måste jag nog som föreiagare säga. Jag skulledärför vilja fråga finansminislern, om del kan vara rikligl alt den myndighetsom skall övervaka upphandlingen själv sköter denna upphandling. Delavgörande, herr lalman, är att jag i svarel säger all del är min avsiki allanmoda riksrevisionsverkel all säga upp avialei. Då blir del frill fram för enny och helt föruisällningslös prövning. HenHOVHAMMAR (m): Jag konstaterar au har insett atl dennuvarande situationen inte är särskilt lyckad och att han därför vill kommafram till en annan tingens ordning. Jag tycker det är ett bra besked i och försig. Finansministernframför i sitt svar alt avtalet kommer all sägas upp. Vad innebär i realitetenuttrycket "längre fram"? När när kommer denna uppsägning att ske? Avtalet gäller med sex månaders uppsägningstid. Den logiskaslutsatsen - som kanske 1. o. m. själv har kunnal dra - äralliså den, all skall man säga upp avtalet, får man göra del föreuilöpningsiiden. HenHOVHAMMAR (m): Jag lackarjämväl för del beskedel. herr lalman, allra sisl påpeka au det iavtalet mellan riksrevisionsverkel och Freys Express finns en fasl prislista,som gäller vid bohagslransporter förslalliga och vissa andra tjänstemän. Taxor av samma typ kritiseras hårt avnäringsfrihetsombudsmannen, och jag tror all finansminislern känner väl lillatl det finns ell ärende som rör Möbeltransportörers förbunds sätt alltillämpa normallaxa för bohagslransporter, vilket jusl ligger hos . Dentyp av avtal, som regering och riksdag finner olämplig från konsument- ochkonkurrenssynpunkt för övriga i samhället, använder sig alltså regeringen i dethär fallet själv av. Del är ell egendomligt förhållande, som behöver rättas lill. Avslulningsvisskulle jag, herr lalman, vilja slå fasl alt herr finansministern bör uppdra ätriksrevisionsverkel alt snarasl uppsäga avtalet med , så au den friakonkurrensen åter kan göra sig gällande. Jag tror alt den fria konkurrensengagnar både myndigheterna och skattebetalarna. Än en gång som sagt: Tackför ett posilivt och konkret besked! Omvidgad rätt att lösa in checkar på postkontor Jag slular mill svar med all säga atl det är statens avsikt att la tillvara de möjligheler som konkurrensen på del här området erbjuder. är enklar och alldeles odisputabel deklaration. Jag kan meddela all avialeiuiformades från de utgångspunklerna, all om man anvisade en besiällare skulleman därmed också kunna göra ell i ekonomiskl avseende fördelakligl avlal. Jagkan dock säga all jag nu personligen har blivit tveksam, huruvida della varitfallet och all del är med anledning därav som jag har svarat altavtalet kommer all sägas upp och alt denna ordning för upphandlingen kommer allomprövas. Överläggningenvar härmed sluiad. § 6 Om vidgad rättatt lösa in checkar på postkontor Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara ()i kammarens protokoll för iniagna fråga, nr 340, och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl medverka till auinlösning av checkar kan ske på postkontoren i samma omfattning som päbankkontor. Huvudsyftetmed samgåendet mellan postbanken och Kre-ditbank var atl genom en endastatlig bank nå största möjliga effektivitet på den allmänna kredilmarknaden.Den nya bankens() kunder skulle vidare få möjlighet all användaposianslalterna för insättningar och uttag, dvs. att utnyttja den lokalaservice som tidigare tillhandahållits postbankens kunder. Härutöver förutsattes vidsamgåendet, all postverket skulle kunna äla- 2 protokoll 1974. ga sig serviceuppgifterför även andra än . Exempel härpå är mottagande, kvittering ochöverföring av sparmedel på räntebärande räkning saml bokföring av sådanatransaktioner. Sedanbeslut fattats om bildandel av , har framställningar om förhandlingarinkommit lill postverket frän bl. Dessa vill låtaposianslalterna ombesöria uttag på bankbokskonton men även konlantinlösen avcheckar. Molbakgrund av all postpersonalen redan är förtrogen med bank-bokslransakiionerhar postverket snabbi kunnal träffa en uppgörelse med bankernas organisationerom att uttag på bankbokskonto får ske på post-anstalterna. Uppgörelsen gällerfrån den 1 sepiember 1974 och avser en ettårig försöksverksamhet. Fråganom en allmän konlantinlösen av checkar har dock poslverkei funnit nödvändig allulreda särskill. Dd gäller härvidlag bl. a. all klarlägga konsekvenserna förverkel, dess personal och för det längsikiiga samarbdd mellan poslverkei ochPK-banken. Poslverkei räknar med au beslut kan fattas i frågan först ett styckein på näsla år. Avvad jag sålunda anfört framgår au den av berörda frågan förnärvarande övervägs inom postverket. Hen (): Jag ber all fålacka kommunikalionsminislern för del utförliga svarel på min fråga. Poslenhar ju blivit bank - - och har därmed fåll ökade rättigheter mengivetvis också ökade skyldigheter. Den bör klara servicen, ochkommunikationsministern pekar på att uppgörelse har träffals med bankernasorganisalioner om viss service. Slalliga löneutbetalningar gjordes redan 1965via Kredilbanken. Dä var del i många fall andra som fick svara för servicen.Efler sammanläggningen bör postkontoren klara denna service. Debör även kunna lösa in checkar. Den frågan skall emellertid, sägerkommunikationsministern, ulredas särskilt. Eftersom ell besked kan väntas inomen så nära framlid som i börian av näsla år får vi väl ge oss till tåls lilldess, men jag vill ändå ullala dd önskemålet all beskedet blir posilivt. Överläggningenvar härmed sluiad. §7 Om bibehållande av flygplats Herr kommunikationsministern erhöll ordelför all besvara () framställda interpellation,nr 113, och anförde: frågal mig om jag - bl. a. mol bakgrund av synpunkier somframkommil vid remissbehandlingen av ULF:s förslag - är beredd atl allvarligtöverväga möjligheterna alt bibehålla inrikesfiygd pä . Regeringenhar fattal principbeslut atl skall läggas ner.Detta var utgångspunkten för ULF-ulredningen, som haft all överväga frågan omen alternativ flygplats för inrikesflyget i . Regeringensbeslut atl lägga ner ligger fasl. Hen (): Jag ber atl fålacka kommunikationsministern för all han har svarat pä interpellationen - jagbehöver väl inte säga alt jag inte är nöjd med svarels innehåll. Delbehövs en spridning av näringsliv och bebyggelse över hela landet för all viskall kunna tillvarata våra naturtillgångar. Även från trivsel- ochmiljösynpunkt är del bra med ell decentraliserat näringsliv. Men för att viskall kunna ha ell sådani är det absolut nödvändigt med snabba och godaförbindelser åt olika håll. Ävenom järnvägsnätet bör utgöra basen för kommunikationerna, måste dettakompletteras med fiyg för resor då speciell snabbhet erfordras. Lätmig nämna ett exempel. En lågresa mellan och lar nu mellan3,5 och 4 limmar, men man reser då från centrum lill centrum. Flygel pä sammasträcka tar , men härtill kommer liden för resan ut tillflygplatsen och in till centrum efter framkomsten. Trots detta vinner man ellpar limmar genom all fiyga. Ominrikesfiygel skall kunna fylla sin uppgift, måsle flygplatsen i sä centralt som möjligt. Eljest uppslår för stora tidsförluster, och manfår inleden nödvändiga servicen. har fungerat rätt bra i del häravseendet. IVärmland ser vi en fara i att vi föriorarden centralt belägna flygplatsen iSlockholm, dvs. Jag förmodar att man har samma inställning i andra län. Ulredningenangående utlokalisering av fiygverksamheten i har utgåltifrån all all fiygverksamhd vid skall upphöra. Ulredningen har framlagtförslag lill tvä alternativa lösningar - dels , dels /Geiaren.Utredningen förordar det sistnämnda alternativet. Skulleverksamheien vid läggas ned och ersättas med alternativetTullinge/Gdaren, blir del en försämring i form av tidsförluster förflygresenärerna till Slockholm. Vadsom förvånat oss är all möjligheten all bevara flygverksamheten på intealls blivit föremål för utredning. Detta har också många remissinslanser pekatpå. TCO, och många länsstyrelser har framhållitangelägenheten av att bi-behålles. Vi som är i behov av snabbaflygförbindelser till måste inslämma i della. Denfrämsta anledningen lill ullokaliseringen från har väl varitbullerstörningarna. Alt bullerstörningarna åstadkommit stor irritation kan manförstå. För den befolkning som bor närmast flygfältet måste bullret varastörande, och vi skall på alll sätt försöka komma lill rätla medmiljöproblemen. Men man frågar sig om det i della läge inte hade varit möjligtatt angripa problemel genom all försöka eliminera bullerstörningarna fränBromma och på så sätt behålla fiygplatsen. Sportflyg,skolfiyg och provflyg skulle väl ha kunnat förläggas till någon annan ort. Medhänsyn lill de enorma lekniska framstegen borde del också vara möjligt alt fåfram mer lyslgående plan. har gjort en utvärdering av flygbullerslörningarnapå och av hur dessa kan förvänlas ändras på grund av irafiktillväxtenoch den lekniska ulvecklingen när det gäller fiygplan och motorer. Jag skallinte gå in på dessa lekniska detaljer, men arbete i dellaavseende visar atl den lekniska ulvecklingen medfört alt fiygels bullerproblemkan bemästras rätt långt. Det kan ske på olika sätt. Att flytta en flygplatstar tid - det vet vi. Kanske går det lika snabbi - kanske snabbare - alleliminera bullerstörningarna pä . Myckel har hänt sedan denna uiredning flck sina direktiv. Länsstyrel sen i Slockholm vill också ha en ny, förutsättningslös uiredning, och jag är därför förvånad över all kommunikationsministern gett ell så ka tegoriskt svar. Han säger alt regeringen fattade ett principbeslut om nedläggning av och atl della beslut ligger fast. tillverkas tystare och tystare motorer, äldre motorer kan få bällreljuddämpare och även andra möjligheter att minska bullerstörningarna harframkommil. All lägga ned skulle vara ett misstag och enserviceförsämring. Om jag inte är felunderrällad önskar de flesta av jobbarnapå au få ha kvar flygplatsen där. Del är tunga skäl som talar för eltbibehållande. Remissinstansernas synpunkter borde också vara en orsak tillomprövning. Del som hänl på den lekniska sidan och de synpunkier som kommitfram genom bl. a. uiredning skulle kunna vara orsak tillomprövning, eller hur, herr kommunikationsminister? Efterbehandlingen av en moiion av m. fl. har trafikutskottet i åruttalat - även om man inte direkl tagit ställning för - all flygplatsskulle vara kvar i diskussionen som eu alternativ vid den slutliga bedömningen av flygplatsfrägan. hade inte någol att erinra mol ulskollets uttalande. Är inte heller della något atl ta hänsyn lill vid den forlsalla behandlingen? På della skulle jag gärna vilja ha ell svar av kommunikalionsminislern. Hen SCHÖTT (m): Kommunikationsminister har varit föremål för en mängduppvaktningar under sin lid i kanslihuset. Många av dem har gällt Brommaflygplats. Det vore orimligt all begära att han skulle minnas dem alla. Men jagär övertygad om all kommunikalionsminislern inte kan ha glömt enuppvaktning hos honom som ägde rum för ell par år sedan och som leddes avlandshövdingen i , , och där bl. a. ävenlandshövdingarna i , , och jämterepresentanter för en rad flyg-kommittéer från hela riket deltog. Man ville dengången stödja en framställning från Linjeflyg atl pä få sälla in enjetplansiyp, men hela uppvaktningen gick främsi ut på all slå vakt om Brommaflygplats. Fränalla håll undersiröks vilken oerhörd lillgång är för hela vårtland pä grund av sitt cenirala läge. ligger från , . Tidsavståndet till beräknas uppgåtill , lill . Det framhölls den gängen att fråganom inte är någon exklusiv Siorstockholmsfråga ulan enriksangetägenhet. Sålill , ulredningen för lokalisering av flygverksamheten i Stockholmsområdet.Som det framhållits från många håll är del ytteriigi olyckligt atl direktivenför denna uiredning var så begränsade all man där icke fick ta med alternativetbibehållande av . Det har kraftigt understrukits också avföregående talare. I många yttranden över ulredningen har man med rätlaframhållit det orimliga i all avgöra huvudstadens fiygplalsfråga ulan attundersöka även delta alternativ. Hurstora är egentligen ölägenheterna av au flygel på får vara kvar? Vilkaålgärder kan vidias för att minska bullerbesvären där genom alt t. ex.förbättra ljudisoleringen av vissa fastigheter och övergå till mindrebullersamma flygplanstyper? Den tekniska utvecklingen utlovar härvidlag storaframsteg.