prot · FX09133 · 1974-12-31 00:00:00 — Vänslerpariielkommunislerna har i molionen 1891 föreslagil all mer-värdeskatlen på livsmedelslopas, all beskaliningen skarpes i inkomsllä-gen , all den nuvarandeskaiieredukiionen förändras, all den allmänna arbetsgivaravgiften höjes frän 4lill 5,3 proceni och .socialförsäkringsavgifien från 3,8 lill 6,1 proceni, allkommuner och landsling befrias från dessa avgiftshöjningar samt attbolagsskatten höjes från 40 lill . Slopadlivsmedelsmoms och slopande av sjukförsäkringsavgiften, som innefattas ivpk-förslaget, är något mera kostnadskrävande än regeringens förslag, men definansieringsförslag vi ställer ger full täckning för reformen. Vividhåller uppfallningen all de i molionen 1891 framlagda förslagen är den mestfördelaktiga skattereformen för låg- och medelinkomsllagare, och jag ber, herrtalman, att få yrka bifall till motionen. Då vpk endast har suppleant iskalieulskoiiel har ingen reservaiion kunnal fogas lill ulskotlels belänkande. Deförslag till skatteomläggning som framlagts i propositionen 1974:132 berör dendirekta slalliga skallen. Del vore dock ell ulslag av felsyn all isolera dennafråga från skalleulvecklingen i övrigl. Den skallepotilik - för all inie sägainkomslpolilik - som förslagen är uttryck för kommer i hög grad all påverkakommunernas ekonomi. Eftersom jag i går hade lillfälle all i eninierpellalionsdeball här i kammaren beröra della problem skall jag inte gånärmare in på del. Delfinns dock skäl atl än en gång betona alt om inte särskilda ålgärder kommerlill sländ för atl lätta det ekonomiska trycket på kommuner Sänkning av inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. och landsting blir de ipropositionen utlovade skallesänkningarna snart nog uppätna av höjdakommunalskatter. Vid en kommunalskaltehöjning på uppvägs denföreslagna sänkningen av statsskatten för stora lönlagargrupper. Redan vidkommunalskatiehöjningar pä - och del är ingen ovanligskattehöjning - ryker en stor del av de utlovade slalligaskallesänkningarna. Defakiiska förhållandena i skallepoliliken har man medveid sökl dölja. kunde man exempelvis läsa på den annonssida somheler Social-Demokraien 74 atl en person, som tjänade , iår tjänar och beräknas tjäna , betalarsamma belopp - -i slatlig skall, oaklal inkomslhöjningen, lackvare den socialdemokraliska skallepoliliken. är vilseledande all bara lala om den direkia slalliga skallen. Med denskisserade lönehöjningen på lill 1975 följer atlvederbörande, om han eller hon bor i en ordinär kommun, får 2 000 - 2 500kronor i ökad kommunalskatt. Förmodligen bor personen i en kommun som höjtskallen med ell par kronor under liden, och då blir effekien ännu siörre. Tilldella kommer också all matpriserna stigit betydligt under della år. Pä varjekrona i prisstregring har lagts mervärdeskatt som en exlra pålaga. Även delmåste las med i beräkningen. Bristernai det framlagda skalteförslagel och den skattepolitik som förts under senare årkan man aldrig dölja med atl lala bara om den skall som sänks och genom allförliga sligande skaller på områden som drabbar låginkomsttagarna hårdast,nämligen kommunalskallen och de indirekta skatterna. Skatiepoliiikenhar länge kännetecknats av all bolag och stora förmögenhetsägare kommitlindrigt undan samlidigl som skalleiryckel skärpts för personer med låga ochmedelslora inkomster. Deprovisoriska skallereformer som fortlöpande presenteras har intevarit inriktade på att åstadkomma en demokratisk skattepolitik. Frånde borgertiga partierna har högljudda rop kommit om skalle-orällvisor, men manhar aldrig bilräll förslag som skulle innebära en rättvis beskattning. Manhargåll i spetsen förall ge bolagen sländigi nya förmåner, och man har avvisalkravei pä atl ta borl den orättvisa beskattningen av livsförnödenheter. Dennapolitik skiljer sig inte från regeringspolitiken i de avgörande frågorna. Detär därför som regeringen och ell eller flera borgerliga partier iräffarkompromissuppgörelser i den ena frågan efler den andra. Samverkanmed borgerliga partier kan aldrig leda fram till en demokratisk skallepotilik.Den kan endasi uppnås genom kamp moi kapi-talinlressena. Vänsterpartietkommunisternas skattepolitik erbjuder ell bällre allernaiiv för låg- ochmedelinkomsttagarna, pensionärerna och barnfamil- jerna än den skattepolitiksom är resultatet av samspel mellan regeringen och ibland ell men ofta fleraborgerliga partier. HerrWÄRNBERG (s): Lät mig börja med en allmän reflexion om arbetsteknik medhänsyn lill att s. k. lotlsiiualioner förekommer också belräffande elt parpunkler i del nu aktuella betänkandet. Föreden nu gällande ordningen fick en fråga förekomma endast en gång varje riksdag,medan del nu är fritt att aktualisera samma fråga hur som helstvarie riksdag. Detta förhållande skapar utomordentligt säregna situationer idel jämviktsförhållande som råder. kan alltså med några dagarseller veckors mellanrum falla hell olika beslut i samma fråga pä grund av fruForlunas inställning, misstag i kvittningen eller felröstning. Manhade kunnat hoppas att riksdagsledamöterna och partierna känt sill ansvar införden situation som råder och all man i de frägor som man redan avgjort engång under innevarande riksdag i fortsättningen endasi skulle markera sininställning med all avgiva särskilda yttranden. Så har emellerlid inie alllidblivit fallet, ulan man har med glatt mod bidragit lill alt sänka riksdagensanseende genom all försöka åsladkomma sådana dubbla beslut som jag redogjortför. Jaghar för min del alltid hävdat att regeringen har ett absolut ansvar alt följariksdagens intentioner och effektuera de beställningar som gjort,även om besluten har fallats med en rösts majoritet etter med hjijlp.Men om fattar motstridiga beslut , harjag full förståelse förom regeringen bortser från dessa och handlar hell efler eget omdöme, samtidigtsom jag är på del klara med alt prestige på detta sätt måsteminska. Del får inte bli sä att oppositionen fär driva en fråga tilllottdragning hur som helst i förhoppning att man förr eller senareändå måste vinna och att del sedan alltid skatt bli del sista bestulet somskatt gälla. Hitintillshar lotlsilualionerna, i varie fall vad beträffar skalleulskotiel, gälltulredningskrav och beställningar hos Kungl. Regeringen kan då, som jagantytt, bortse frän riksdagsbesluten, om de blir motstridiga. Skulle man frånoppositionen ställa krav på en annan tolkning av de dubbla besluten etterutvidga området för de upprepade lottdragnings-frågorna till all gälla ävenomedelbar lagsiiftning, tvingas givetvis regeringspartiets företrädare tillmolatlacker. För den händelse alt en eventuell lottdragning omtilläggsdirektiv för skatieulredningen om index-reglerade skatteskalor dennagång skulle utfalla i annan riktning än beslutet under vårriksdagen, skulledel t. ex. vara fullt möjligt alt redan näsla vecka genom utskotisinitiaiivframlägga förslag om upphävande av denna beställning. Men sådana jippon ärutskottet inte särskilt intresserat av. Med den liberala praxis som utbildatsskulle man kunna hänga på nästan varie skalleproposiiion förslag omlilläggsdirekliv lill skatteutredningen om indexreglerade skatteskalor. Som jagser del skulle Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkning av inkomstskatten, m. m. på detta sättinte bara kunna falla tvä beslut i samma fråga varie år, ulan prakliskl lagethur många beslut som helst. Molbakgrund av vad jag här anförl är del med största beklagande jag bara kankonstatera atl mina vädjanden om avstående frän förslag lill dubbla beslut vidsamma riksdag förklingat ohörda och all anseende därigenom kanskefäll sig ytterligare en törn. Efler denna utvidgning avämnet vill jag övergå lill sakfrågorna. Vihar fäll vänja oss vid täta provisoriska skatteomläggningar.Jag häller med föregående talare om atl della givetvis inte är bra. Såvälmyndigheter som skattebetalare har tvingats all ständigt sälla sig in i nyaregler. Man kan givelvis hoppas alt skatieutredning kan komma allföreslå skalleregler av mera permanenl karaklär än vad den tvingats alt görade senasle åren. Men så länge som vi har den inflationsutveckling som vi haftde senasle åren trorjag inte all några skalleskalor eller därmed sammanhänganderegler kommer all bli särskill långlivade. Detär ganska självklart atl kunde man få bukt med inflationen, så skulle arbetetmed all skapa permanenta skallesystem också bli myckel enklare, men ominflationens främsta drivfiäder är oljepriset eller andra orsaker utifrån stårvi oss egentligen ganska slätt här hemma. Detär också ganska självklart att en indexreglering skulle göra det onödigt medtäta ändringar av skattesystemel, men därmed löser man ju inte problemel medstatens behov av skatter, ell behov som också har en viss förmåga all öka itakt med inflationen. Man klarar heller inte de fördelningspoliiiska korrigeringarsom det finns skäl atl göra vid ändringar av penningvärdet liksom vid ändringarav inkömsislrukluren. Ärdel någon som tror att den skatteomläggning som vi nu diskuterar skulle ha sellul som den gör, om vi haft indexreglerade skalleskalor i bottnen? Delfinns naturligtvis en massa invändningar av teknisk natur som kan göras molindexreglerade skalleskalor. Jag skall här bara nämna en som exempel:svårigheten alt veta hur källskatteavdragd skall konstrueras. Men jag ärsamtidigt medveien om att de lekniska problemen är del en ulrednings sak altförsöka finna lösningar på. Däremolförstår jag inte hur man kan förena tvä så oförenliga ståndpunkter som detfinns i olika reservalioner från samma parti. Man har nämligen å ena sidan kravpå alt nästa skatteomläggning skall få en läginkomslprofil och ä andra sidankrav på alt skalleskalorna skall in-dexregleras, vilkel är en typiskhögskattereform. Medan en person i 30 000-kronorsklassen kanske skulle få sinskall sänkt med I vid oförändrade inkomster och med dagensinfiationstakt, så skulle motsvarande siffra för en 100000-kronorsinkomsllagare kunna bli näslan den liodubbta. Denslörsla invändningen mot ett indexreglerat skattesystem är dock att man därmeduppger ännu en försvarsposition i kampen mol infiaiionen. Ju fiera områden somneutraliseras genom indexberäkningar, des- lo mindre inlresse förinfialionsbekämpning blir del hos nertatet medborgare. Utskottsmajoritetenhåller med reservanterna om att infiaiionen i första hand skall bekämpas medmålmedvetna ekonomiski-politiska ålgärder, men utskottsmajorilelen tror ocksåatl indexreglerade skalleskalor verkar i rakt motsatt rikining. Huvudsyftetmed den skatteomläggning vi diskulerar är således att genomskallelättnader för de stora löntagargrupperna ge utrymme för del islandardutvecktingen ulan all man därvid behöver höja löneanspråken lill ennivå som är orealistisk. Om detla primära syfte är utskottet överens, och dethar inte varit någon svårighet all samla ulskottel kring propositionen 132 idess principiella uppläggning. 1olika detaljfrågor har dock, som redan framgåll av lidigare lalares anföranden,meningarna gäll isär. 1 en fråga av slor räckvidd har samlliga borgerligaparlier haft en från proposilionen avvikande mening, och del gällerproposiiionens förslag om slopande av avdragsrällen vid laxering förunder ertagda sjukförsäkringsavgifter. Ulskotlsma-joriielen är medvetenom all principiella skäl kan anföras för avdragels kvarvarande och alt man kanlala om en viss retroaktivitet i lagstiftningen, men man anser alldessa invändningar mister sin tyngd då det från samma lidpunkl genomförs andraskattelättnader, som för nästan alla innebär skallesänkningar av betydligtsiörre värde än en kvarvarande avdragsrätl. Mankan heller inte, enligl utskollsmajoritelen, bortse från atl en bevaradavdragsrätt skulle ha inneburit skattebortfall istorleksordningen . är så myckel mera allvarligt ielt läge där den slalliga upplåningen, enligl vad man kan förutse, kommer attligga pä en nivå som gränsar lill del oacceptabla. Sammanvägningenav de principiella och prakliska konsekvenserna har lett socialdemokraternasoch millenpartiernas representanter fram titt alt denna fråga knappasl skullemå bra av en lottdragning. Man gjorde därför elt försök lill sammanjämkning avståndpunkterna, som resullerade i en slor utskottsmajoritet för ändring avsåväl proposiiionens som motionärernas förslag. Utskottet föreslår således attavdragsrätten begränsas lill och alltså får en visslåginkomsiprofil, men skall statens och kommunernas skatlebonfall,som har begränsats lill , på någol sätt kompenseras,vilkel kan ske genom mindre skattesänkningar än som beräknats för dessa åreller genom inkomstförstärkningar. Lål mig underslryka all inie heller densocialdemokraliska sidan av ulskoiiel är hell nöjd med överenskommelsen men atlman ändå anser den bällre än en lolleriomgång. Innanjag går in på alla de säryrkanden som framsiällts i de olika reservationernavill jag la upp en principiell fråga som gäller både den här skatteomläggningenoch kommande skatteomläggningar. Medden ambitionsnivå som kännetecknar dagens riksdagspartier ser jag ingenmöjlighet atl klara framlida skallesänkningar på den direkia sidan utaninkomstförstärkningar från annat håll. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkning av inkomstskatten, m. m. av budgeten som sker i dagär av den storleksordningen all den borde minskas, varför knappasl någraframlida sänkningar av den direkia statsskatten kan ske genom ökad upplåning. Denenda finansieringsväg som skatieulredningen kunnat finna har varit ökadearbetsgivaravgifter eller socialförsäkringsavgifler, och jag håller med herrMagnusson i om att det är ungefär samma sak. Jag har en bestämd känsla avatl alla de utredningar som funderar pä nya reformer inte heller har så myckelannal all komma med för alt försöka klara finansieringsfrågan. Företagsskatleberedningenböriar snart för sin del atl fråga sig om den har någon meningsfull uppgift närdet gäller alt utreda principer för förelagens inkomstbeskattning som iskatteintäkter nu snart bara belyder en tiondel av andra avgifter som företagenfär betala. Numenar alla professionella ekonomiska förslåsigpåare alt arbetsgivaravgifterbara är en omväxling av lön lill avgifter. Jag delar inte helt denuppfallningen, då jag tror att prishöjningar också får hjälpa till en del.Därutöver betyder omväxlingen att progressiv skall förvandlas lill löneutrymmesom inte alllid innebär ufiämning. Ävenom arbetsgivaravgifter till siörre delen annars skulle ha utbetalats i löner såär en ständig ökning av arbetsgivaravgifterna, byggda på lönesummorna, ändåell incitament till alt försöka fä löneandelen så liten som möjligt i varieförelag och lill att påskynda sirävandena lill ökad mekanisering. Detla är välinte alllid så lyckat i ell samhälle som skall snåla på energin och som harmänsklig arbetskraft all tillgå. Delär därför med slor lillfredsslällelse som jag kan konslalera allföretagsskatleberedningen uppmanals undersöka möjligheterna all la ul avgifterfrån förelagen på annal underlag än de samlade lönesummorna. i och i Trobro har i sin reservaiion räknal ut alldagens 45 000-kronors inkomsttagare kommer all ha en inkomsi av med den lakl som vi har i fråga om lönelyft . Del finns ingenanledning all bestrida den uträkning som gjoris, men däremol kan delifrågasällas om de skalteskalor som vi har all fastställa skall anpassasdärefter. Jag tror alt vi kommer atl få mänga ändringar fram lill 1980. Reservanternaskonstaterande atl marginalskatten skärps vid inkomster över 75 000 kronorfinns del heller ingen anledning alt bestrida. Men man måsle ändå ha klart försig atl det blir betydande skaiieläitnader upp lill iårsinkomst, och t. o. m. vid en årsinkomst av är skattelättnadenlika slor i kronor räknat som för den som fiänar 25 000 ä . Förinkomster om årel inträffar visserligen skatteskärpningar,men utskottsmajorilelen menar all dessa skärpningar får man la avfördelningspolitiska skäl, och några siörre marginalskatleeffekter uppstårknappasl. Denredovisning som gjorts av skatteutredning visar också att när mankommer upp i dessa inkomstlägen - - är det slor skillnadmellan den sammanräknade nettoinkomsten och den inkomsi man betalarskall för. Med andra ord kan del uttryckas sä atl vid så stora inkomster skallskyldige råd alt använda alla de skallenedsällande ålgärder som finnsi form av underskollsavdrag o. d. Detla förhållande berättigar, åtminstonetills vidare, åtgärden atl höja skatten längst upp bland inkomsterna ulan altdärför den stats-finansiellt rätt betydelselösa skärpningen skall betraktas somren klåfingrighet. Samtligaparlier i utskottet har ställt sig bakom de förslag i proposilionen som gällerlättnader för de skallskyldiga. Men när det gäller notans belalning sä villherrar och inte vara med hela vägen, utan man vill fortsättaall leva på skulder under molivering alt del behövs fortsatt slimulans för vårekonomi. Utskotteti övrigl lycker alt della förefaller atl vara äventyrligt i ell läge där statenpå ell är lånar i storleksordningen . Personligen skulle jagvilja säga all herrar och linje i reservaiionen bjärtkontrasterar mol de linjer som man lidigare följl i det gamla omsunda affärer för landel. I den aktuella par-limolionen ullovar man anvisningarpå besparingar näsla budgetår, men sädana löften förefaller lilet lösliga, ochde har väl heller inte lagils upp av reservanlerna. Dessa är nu utan vidare bereddaatl försämra siatens finanser med del närmasle året ochmed yllerligare 1,5 miljarder den tid då full avdragsrätl försjukförsäkringsavgiften slår igenom. Man ger inga löften om täckning för detlaskattebortfall på annal sätt än atl ställa hoppet till den besparingsulredningsom med lollens hjälp begärde . Bakomproposiiionens finansieringsförslag står de socialdemokraliska ledamöterna iulskottel och ulskotlsledamoi, men del skall väl också tilläggas atlcenterpartiets representanter förklarat sig beredda all i stort läckaskattebortfallet, även om jag tycker att det ter sig lilet långsökt med enåierväxling av en del av arbetsgivaravgifterna för atl få fram dl Ökalskatteunderlag. Jag vill inte bestrida beräkningarna, men jag ber samlidigl atlfå slippa all bekräfta dem. Beträffandecenterpartiets övriga finansieringsförslag så lycker utskottsmajoriteten allde är rätt intressanta. Höjningen av elskallen för de energislukande förelagenkanske vi lycker är berättigad, och del är myckel troligl alt en fortsättningkan följa framöver dä vi nästan blir hell överens om lagen i den här frågan. Kravenpå höjning av bolagsskallen och inkomstskatten för ekonomiska föreningar, somcenterpartiet har gemensamt med kommunisterna, är ocksåinlressanl men vittnar om att man inte särskill mycket är intresserad avskallerättvisa förelagen emellan. Det är nämligen inte alls den redovisadenettovinsten som är kriteriet på aktiebolagens skattekraft. Den redovisadevinsten är i de allra flesta fall i slällel ett resullal av hur ägarstrukturenser ul. Har ell akiiebolag många ägare måste vinst redovisas för att dessaskall få utdelning, medan då del rör sig om få ägare dessa kan ta utavkastningen på del insalta kapitalel Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. ulan att redovisa vinst.Detsamma kan för övrigl sägas om andra företag med många delägare som harintressegemenskap med förelaget, dä man kan ta ut vinsten i form av återbäringav olika slag. Vinst som redovisas i ell aktiebolag och som utdelas beskallas dubbelt, och den samlade skattesatsen blir i många fall . Detsker nalurliglvis ingen riksolycka om den skallesatsen blir till,som den skulle bli enligt förslag, då del i de fiesta fallkommer att falla pä den som tät det, men nog tycker jag del skulle vara myckelintressantare au få böria den här skalleskärpningen lilel lidigare genom attbegränsa alla de ålgärder som vidtas innan både akiiebolag och andra kommitfram till en nettovinst. Avsamma skäl vore en progressiv bolagsskall väldigl orällvis och dessutom heltulan verkan även hos de mesl bärkraftiga företagen bara dessa undviker all göranågon utdelning lill aktieägarna eller delägarna i en ekonomisk förening. Ochdel gör som bekant flertalet förelag -de ger ingen utdelning. Utskottsmajoritetenhar således en negaliv syn pä dessa förslag, men den direkia orsaken lill avstyrker kraven som framförts är att företagsskatleberedningen enligl sinadirektiv har all pröva hur företagens skatteregler skall utformas. Därmedkommer ju förslagen under prövning, och en påminnelse lillföretagsskatleberedningen därom är obehövlig. Utskottethar i samband med behandlingen av propositionen 132 också tagit upp en delmotioner väckta vid börian. En av dessa gäller en komplettering avförvärvsavdraget med någol slags vårdnadsavdrag. Utskottet har alltid menatalt privata levnadsomkostnader som möjliggör för båda makarna attförvärvsarbeta knappast hör hemma i ell skattesystem med konsekvent genomfördsärbeskalining. Utskottsmajoriteten är emellertid medveien om all vissaundantag har gjoris från särbeskallningsprinciperna på grund av all övergångenfrän sam-beskallningen annars skulle ha blivit för hård, men delta förhällandekan knappasl vara elt skäl för alt göra ytlerligare undanlag. Då hela avdragsflorandessulom ligger under skalleutredningens prövning är delta ytlerligare ett skälatl avslå molionerna och reservaiionen It. Reservaiionen12 av herrar i och i Trobro avser åter en gammal bekantfråga och handlar om de faktiskt sam-beskaitades problem. Den reservaiionen kanenklasi besvaras med alt läsa upp del efterföljande särskilda yttrandet, därsamma herrar är med bland undertecknarna och i vilkel yttrande man på grund avalt förslag beräknas vara färdiga omkring inte finner det nödvändigtmed något initiativ från sida. Ytlerligareen serie motioner har väckls i olika frågor, där några sedan de avstyrkts avulskottel har resulleral i reservationer med yrkande all motionerna skulleöverlämnas till skatieulredningen för beaktande. En sådan fråga rör en begäranatt sambeskattningen av kapitalinkomsterna skall ske på sådani sätt alt dtgrundbelopp på alllid skall särbeskatlas. Då ett genomförande avelt sådant förslag skulle medföra mycket stora möjlighderlill rejäl skatteflykt yrkar utskottsmajoriteten direkt avslag på detta förslagutan all ens förulsätla all del skall prövas av skalleulredningen. Reservaiionen16 rör beskatlningen av det vårdbidrag som utgår vid vård av handikappade barn.Ulskollet erinrar om all del alllid förfiiktal en linje som innebär att hjälptill dem som har det svårt i samhället inte i första hand bör lämnas genomskaiieläitnader utan genom direkia bidrag till dem som behöver hjälpen ellerlill den hjälpbehövandes värdare. Utskottettycker alt ulvecklingen i detta fall har gått åt rätt håll. Del statligavårdbidraget har höjls kraftigt och skallebelagts, varvid andre maken förlorarsin skattereduktion, men dä del å andra sidan tillkommer förvärvsavdrag förnågon av föräldrarna. Vårdbidraget har således förvandlats till en vanliginkomst. Sammantaget har förbättringarna varit väsentliga. Därtill skall läggasatt vårdbidraget enligl den proposition som är föremål för riksdagensbehandling höjs från av basbeloppet till 145procent av basbeloppet och därefter successivt lill . Molbakgrund av de faktiska förhållandena och då den inslagna vägen med relativthyggliga bidrag och skallebeläggning molsvarar skatteutskottets principiellaställningslagande yrkas avslag på skrivelseförslagen. Vård av friskt barn ärför övrigl heller aldrig avdragsgill. Utöverfrågan om indexreglerade skatteskalor vill fiera motionärer och reservanterändra pä direkliven för skatieulredningen, och man vill också att riksdagenskall ställa sig bakom uttalanden som skall vägleda utredningen. Utskottetanser sig kunna inslämma i en del av de yrkanden som ställts i de olikamolionerna och reservationerna men anser detla vara onödigt, då dd ärsjälvklara ling som ligger inom ramen för ulredningens direkliv. Andrayrkanden kanske utskoliei inte vill ställa sig bakom, men de ingårändå självklart i del område som skall prövas av skatteutredningen.