prot · FX0960 · 1974-12-31 00:00:00 — Att det statliga pensionssystemetär ganska bra är väl också anledningen till att de offentliganställdashuvudorganisationer i varje fall hittUls saknat intresse för övergång tUl ettnettopensionssystem av den typ som gäller för privattjänstemännen. säger att man förhandlar ju inte omATP-andelen, och det är alldeles riktigt. Jag har en känsla av att att de statliga tjänstemännens förhandlare har missat vissa detaUer närdet gäller samordningen. Jag tror inte att det är på det sättet. Personalorganisationemasförhandlare känner till alla detaUer i det här systemet. De missar intenågonting som de tycker är värdefullt, framför allt inte därför att det integäller aUa medlemmar. Det är väl så att dessa förhandlare i motsats tUl herrRingaby ser uppgörelsen som en helhet. Med andra ord man tar det onda med detgoda. Jag tror att det skulle se ganska egendomligt ut om börjadesyna aUa de avtal som upprättas mellan partema på arbetsmarknaden. Om manskulle gå in i alla dessa avtal skulle man hitta vissa detaljer som man kanskeinte tycker vore så bra men som ändå partema, genom att de har sett tillhelheten, har godtagit. skulle komma i ett absolut orimligtförhållande som den bör betacka sig för. När det gäller pensionssystemet har förhandlarna lyckatsganska bra. Jag har här det avtal som är upprättat. De har lyckats förhandlasig till 7 procents förhöjning av pensionerna, dock lägst med vidhel egenpension och med lägst vid hel famUjepension. Pensioner somutgår enligt bestämmelser som gällt före höjs dessutom försåväl egenpension som familjepension med . Jag tycker det är enganska hygglig uppgörelse. Man har vidare förbundit sig att fortsätta förhandlaom värdesäkring av pensionerna liksom i fråga om livräntorna. De senare är ju, som påpekade, numeravärdesäkrade genom att de är knutna till basbeloppet. Man förhandlar också omsjälva livräntorna. Jag tror inte Ueller att det i den delen finns anledningför att ta några initiativ. har också talat om disproportion ellerbristande överensstämmelse mellan avgifter och utgående pensioner. naturligtatt så måste bli förhåUandet enligt det system som råder inom ATP. Avgiftemabetalas ju med viss procent av arbetsgivarnas lönesumma, medan pensionernautgår individuellt beroende på den pensionspoäng som vederbörande harintjänat, eUer om man så vUl beroende på den pensionsgmndande lön som vederbörandehar haft. Pensionen utgår alltså oavsett om det har betalats in avgifter ellerinte, när man har uppnått pensionspoäng. Det finns alltså inget direkt sambandmellan avgifter och pensioner. Jag kan i likhet med säga att vidiskuterade samma slags motioner . Jag behöver kanske därför inteheller utveckla detta närmare. Jag vUl bara, herr talman, tillägga att denackdelar med samordningstekniken i det statliga pensionssystemet som herrRingaby påtalat kan undanröjas bara genom övergång tUl ett nettopensionssystem.Men som jag sagt saknar personalorganisationerna intresse för att övergå tUlett sådant system. Jag vet att personalorganisationerna ägnar dessa frågorrriycket stort intresse vid sina förhandlingar med sin motpart, och jag ärövertygad om att de kommer att göra det i fortsättningen och att de kommer attse till att pensionärerna får sin del av det befintliga förhandlingsutrymmet. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall tUl vad utskottet har hemstäUt. Samordning mellan socialförsäkringen och de statsanställdaspensioner m m. HerrRINGABY (m): Bruttosystemet innebär att de statsanstäUdaaUtid är garanterade förmånema från socialförsäkringarna. Det är en trygghetsfaktor.I de flesta faU medför detta inget problem för de statsanstäUda. Problemenuppstår när man har en sidoinkomst. Jag har inte använt så starka ord som attsystemet skuUe vara stötande eller hur nu uttryckte det utan jag har enbart tagit upp det speciella problemet med sidoinkomster iATP-sammanhang, och det är faktiskt en lagstiftningsfråga. Det har ocksåbetydelse t. ex. i samband med standarduppräkning av folkpensionen. Sådana standardhöjningaravräknas nämligen mot statspensionen. I vissa faU kan statsanställda då gåmiste om en sådan standarduppräkning. Vad de är garanterade är ettinflationsskydd. För detta ändamål förhandlar man sig fram tUl ett tUlägg påstatspensionen, som motsvarar uppräkningen av de indexregleradesocialförsäkringarna. I det avseendet har man alltså en garanti. Förstandardlyft och för sidoinkomster har man dock inte alltid samma garanti. Detär det lilla missförhåUandet jag har vänt mig emot. Jag är inte så säker som på att det börvara en disproportion mellan ATP-avgifter och ATP-pension, utan jag vUl sägasom centerledaren gjorde i valrörelsen, att man skall haATP-pension för aUa de ATP-avgifter man betalar in. Det är väl också naturligt:betalar man ATP-avgift, skall det även utgå en ATP-pension, om man uppfyllerövriga krav för en sådan. När inkomsten överstiger basbeloppet och manuppfyller övriga vUlkor för ATP-pension bör man också ha en sådan.ATP-pensionen reduceras dock automatiskt mot statspensionen och får då intefullt genomslag. Det är vid sidan av de gamla livräntoma detta problem som vihar tagit upp. Jag vidhåUer mitt yrkande. Samordning mellan socialförsäkringen och de statsanställdaspensioner m m. HerrFREDRIKSSON (s): Jag känner tUl att och jag harolika uppfattningar beträffande samstämmigheten mellan inbetalda avgifter ochutbetalda pensioner. Jag förstår att ännu inte tUl fullo harkunnat acceptera det ATP-system som han röstade emot. Jag vUl nu endast, herr talman, med anledning av att herrRingaby kräver att regeringen i lämpligt sammanhang skall ta upp de härfrågorna, tUlägga att pensionsålderskommittén faktiskt har gått in på dettaproblem. Kommittén pekar på att personalorganisationerna har träffat avtal påarbetsmarknaden och att ändringar i dessa anordningar inte kan ske genomlagstiftningsåtgärder. Kommittén har tagit upp dessa problem i samband med attden föreslagit en sänkning av pensionsåldern. Kommittén menar därför att detinte kan ankomma på den att föreslå några ändringar i samband med de regler församordning med den allmänna pensioneringen som bUr erforderliga vid en sänkningav den aUmänna pensionsåldern. Det synes emellertid uppenbart att de avtalsslutandeparterna på arbetsmarknaden kommer att få anledning att förhandla om och taStäUning tUl de betydande förändringar i personalpensionsordningarna som denföreslagna sänkningen av den allmänna pensionsåldern medför. I samband därmedhar man möjligheter att ta upp just det samordningsproblem som talat om. Vidare är avtalsverket part i dessa förhandlingar, och det avtalsom man kommer fram tUl skall också granskas av lönedelegation.Riksdagen saknar alltså inte inflytande på dessa frågor. Liksom vidhåller jag mitt yrkande. Jag vet att det är avtalsverket somförhandlar, men Staten är ju part i målet som arbetsgivare, och av denanledningen har jag tyckt att staten skall aktualisera frågan. Det är ju ingenomöjlighet. Vad man än tycker om ATP-systemet, , så fulländatär det inte att man inte kan göra någon liten förbättring av det. Det är justdet som det är fråga om här. Ingenting ärfuUkomligt här i världen, inte heller ATP-systemet, trots att jag betraktar detsom ett mycket bra pensionssystem. Säkerligen kan också det göras bättre, menjag tror inte att det skall ske på det sätt som föreslår, dvs.genom att skall ta ställning tUl avtal som träffats mellanarbetsmarknadens parter. Vi bmkar ha den principen att på de områden därpartema träffar avtal går vi inte in med lagstiftning. Det är intressant attherr Ringaby just i den här frågan tycks ha en annan uppfattning. HerrRINGABY (m): Jag har inte sagt att vi skaU gå in medlagstiftning på avtalsfronten, utan jag har rekommenderat att staten somarbetsgivare tar uppproblemet vid förhandlingar. Men själva ATP-frågan är en lagstiftningsfråga. Jag tror att det är onödigt att riksdagenskall ge pekpinnar åt de avtalslutande partema. Säkerligen är de kompetenta attklara de här problemen själva. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar Ringaby och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ringaby begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 17 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Ringaby Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Samordning mellan socialförsäkringen och de statsanställdaspensioner m. m. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar Ringaby och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ringaby begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 17 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Ringaby Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Nej - 45 Avstår - 2 § 17 Ersättning under praktiktjänstgöring betänkande nr motioner om ersättning underpraktiktjänstgöring. 8 i anledning av I detta betänkande behandlades motionerna 1974:108 av m. fl. (s) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhåUa om åtgärder i syfte att uppnåenhetliga regler för ekonomisk ersättning vid praktikriänstgöring i de fallpraktiken var en förutsättning för viss utbildning samt 1974:685 av m. fl. (m, fp) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag att utbildningsarvodeskulle utgå till ämneslärarkandidater under praktiktiänstgöringen. Utskottet hemställde att skulle avslå 1. motionen 1974:108, 2. motionen 1974:685. 1. av iStockholm (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1974:108 hos Kungl.Maj:t skuUe anhålla om åtgärder i syfte att uppnå enhetliga regler förekonomisk ersättning vid praktiktjänstgöring i de fall praktiken var enförutsättning för viss utbildning i enlighet med vad i motionen anförts, 2. avherrar i (fp), Ringaby (m) och () vUka ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med anledning avmotionen 1974:685 i skrivelse till Kungl. Maj;t begärde att utbildningsarvodeskulle utgå till ämneslärarkandidater i enlighet med vad reservanternaförordat. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avfröken () och fröken (). (vpk): Så sent som vid sista arbetsplenum förepåskuppehållet behandlades en vpk-motion om barnstugepraktikantemas ekonomiskasituation de fuUgör sin för utbUdningen erforderliga förpraktik.Det finns ingen anledning att upprepa vad som sades till den motionen. Jag vUlbara påpeka att samma motivering gäller för vpk:s ställningstagande tillmotionen 108, som behandlas och som är undertecknad av sexsocialdemokrater med som första namn. SkUlnaden är att den motion som behandlas vid detta ärendeomfattar samtliga praktikanter i fråga om vUka förpraktik krävs för enutbUdning. Det gör inte problemet mindre. En lösning av frågan om ersättningunder praktiktiden blir enligt vår mening ännu mera aktuell ju fler som drabbasav den godtycklighet som råder i kommunerna. Men en sak, herr talman, vUl jag ändå upprepa av vad jagförut sagt i denna fråga. Eleverna inom de yrkesområden som nämns i betänkandetär inte nöjda med den lösning utskottets majoritet föreslår att man mer ellermindre skaU avveckla praktiken genom att den integreras i studiegången ochfullgörs då eleven är inskriven vid läroanstalten. Det är justatt praktiken görs före inskrivningen tUl UtbUdning som man tycker är meningsfuUt. Frågan om arbetslivserfarenhet diskuteras ofta och ansesviktig ur flera synpunkter, inte minst därför att sådan erfarenhet ger enmblick i det yrke man tänker väUa. Här handlar man nu tvärtom, då man vill tabort möjligheten till inblick för nämnda grupper. I konsekvens med vad vi fömt anfört i dennafråga yrkar jag bifall till reservationen 1 av i vidsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 18. den 17 aprU 1974 HerrRINGABY (m): I detta betänkande frånsocialförsäkringsutskottet, nr 18, behandlas lärarkandidaternas ekonomiskasituation efter den omorganisation av deras praktiktjänstgöring som fjolåretsriksdag beslutade om. har dessa ämneslärarkandidater haft ettanstäUningsförhåUande och lön för båda de två sista terminerna av utbUdningen.Sedan togs lönen bort för den första terminen. skall aUtså lönen bort ävenför den andra terminen, och lärarkandidaterna hänvisas till att ta studiemedeli vanlig ordning i stället för den lön som de uppburit. Man kan konstatera att när den nya praktikterminen börjadefick lärarkandidaterna redan vid ansökningstUlfäUet, , mycketbristfälliga och vUseledande informationer om sina ekonomiska villkor underpraktikterminen. a. en PM sades det: De ekonomiska villkoren underpraktiktjänstgöring har ännu inte fastställts. Det var aUtså . , , sadesdet att lön inte skuUe utgå under praktiktjänstgöringen. Och så sent som islutet av beviUades bara studiemedel för en termin, inte för denandra, vUket visar att inte heller studiemedelsnämnden visste hur det skullebli med lärarkandidatemas ekonomi under praktikfiänstgöringens andra termin. Man kan också säga att dessa lärarkandidater inte så gärnavUl ha de här studiemedlen, som ju ytteriigare ökar deras skuldsättning. Och isynnerhet som den sista fasen i utbUdningen har en stark karaktär av praktisk tjänstgöringsom lärare tycker man kanske att någon form av lön eller utbildningsbidragborde vara den naturiiga finansieringsformen och inte studiemedel. 1 varie fallgäller det i särskUt hög grad de studerande som gått in i sin utbildning medvetskapen att lön skulle utbetalas under praktiktjänstgöringen. Sedan tar manalltså bort den här lönen utan förvarning och säger att nu får ni tastudiemedel i fortsättningen. I reservationen 2 yrkar vi att en form av arvode skallbeviljas som övergångsanordning tUl denna gmpp studerande, som faktiskt hargått in i utbildningen i tron att de skulle få en lön eUer ett arvode. DetförefaUer vara rimligt att de som fuUgör sin utbUdning får behåUa lönen eUernågon form av utbildningsbidrag i stället för studiemedel. Det finns, herr talman, också ett särskUt yttrande avfröken och fröken , , fogat tUl utskottsbetänkandet.Centerpartiet har intagit två ståndpunkter här - i Vikmanshyttangår på utskottsmajoritetens linje, medan fröknarna och iprincip tycker som vi som står bakom reservationen 2. Jag har inte blivitriktigt klok på detta särskUda yttrande, därför att där säger man exaktdetsamma som står i reservationen 2. Vi säger i reservationen: "Utskottetfinner det därför rimligt, att denna övergångsgrupp av ämneslärarkandidatererhåller någon form av utbildningsarvode som kompensation för den uteblivnalöneförmånen." I det särskilda yttrandet säger centerpartisterna:"Mot bakgrund härav anser vi att det hade varit befogat att för dennagrupp ämneslärarkandidater låta utbildningsbidrag utgå . "Det görs alltså mgen reservation om varför man inte skulle låtautbildningsbidraget utgå; man konstaterar bara att det är befogat att detutgår. Jag hoppas att även då kan rösta på reservationen 2, därdet i princip står exakt detsamma som i det särskUda yttrandet man kan sombekant inte rösta på ett särskUt yttrande. Jag ber att få yrka bifaU tiU reservationen 2av i m. fl. i (s): 1 vad gäller frågan om förpraktikanternasekonomiska situation, som tas upp i reservationen 1 vilken i sin tur bygger påmotionen 108 av m. fl., är det på det sättet att vi går mot en ökadintegrering av praktiken i studiegången, så att den fullgörs elevenär inskriven vid läroanstalt. Krav på obligatorisk förpraktik föreligger i dagendast vid tUlträde till utbUdning i yrken med hushållsinriktning samt inomvård- och socialsektorerna. Inom det sistnämnda området förekommer praktikennumera i långt större utsträckning än före densamma. Detkan t. ex. nämnas att vid förskollärarutbildningen har kravet pä förpraktikinom spädbarnsvården slopats fr. o.m. innevarande års hösttermin. Humvida ävenåterstående obligatorisk förpraktik som är 16 veckors institutionspraktik -skall integreras i utbUdningen är just nu föremål för utredning inomskolöverstyrelsen. Utskottet har haft att bedöma denna fråga frånstudiesociala synpunkter, och då har vi ansett att utvecklingen mot en inomUtbUdningen allt mer integrerad praktik är önskvärd. Utskottsmajoriteten ärdärför inte beredd att medverka tiU att studiestöd skaU utgå till s. k.förpraktikanter. Det kan för övrigt uppstå stora ekonomiska problem omstudiestöd utgår. Vi vet att många av dem som genomgått förpraktik inte blirantagna tUl den avsedda utbUdningen, och dessa skuUe då åsamkas en i många fallorimlig skuldsättning om de hade rätt tUl studielån. Vi finner det därförriktigt att lösa frågan på det sättet att praktiken ingår i utbildningen. Det kan tUläggas att ,och universitetskanslersämbetet just har tUlsatt enarbetsgrupp i avsikt att få en bättre och mer enhetlig utformning av denpraktik som finns inbyggd i arbetsmarknads- och utbUdningsväsendet.Arbetsgruppen skaU behandla frågor om bl. a. praktikplatser, praktikbehov ochpraktikens innehåU. Därigenom fär vi en samlad översyn av hela praktikfrågan.Utskottsmajoriteten förutsätter att även de av motionärema aktualiseradeproblemen tas med vid den översynen. Reservationen 2 gäUer det beslut som tog i fjolhöst rörande en ny praktikorganisation för bl. a. ämneslärarkandidatema. Detbeslutet innebar att i utbUdningen mgående praktik, som huvudsakUgenfuUgjorts genom att lärarkandidaterna har uppehåUit lärartjänster, ersätts medpraktik som skaU fuUgöras i lärariag under behörig lärares ledning. Deavlöningsförmåner som tidigare utgått under praktiktjänstgöringen skulle därvidersättas av studiemedel, och det är just detta reservantema reagerar emot. HerrRingaby menade i sitt inlägg att man bör riva upp det beslut som rUcsdagenfattade och återgå till det gamla systemet med lön eller arvode tUlämneslärarkandidatema. Det är märkligt att den frågan kommer upp nu igen, förbeslutet fattades i största enighet man bör kunna kräva större tUltrotUl fattade beslut. Utskottet anser för sin del att den av förra årets riksdagbeslutade omorganisationen av lärarhögskoleutbildningen vUken för övrigttUlstyrkts av ämneslärarnas fackförbund innebär väsentliga organisatoriskafördelar. Det har visat sig allt svårare att finna praktiktjänster förlärarkandidatema genom att tUlgången på behöriga lärare ökat avsevärt undersenare år. Helt naturligt måste i första hand de färdigutbildade lärarna fågöra anspråk på lediga tjänster. Genom omorganisationen har lärartjänsterfrigjorts, vUket bidrar tUl minskad arbetslöshet efter fuU-gjord UtbUdning. Beträffande de ekonomiska omständigheterna vUl jag sägaatt all utbildning, såväl praktisk som teoretisk, finansieras med studiemedel.Utskottet kan inte finna att det föreligger några som helst skäl för att göraavsteg från den principen och införa utbUdningsarvode för ämneslärarkandidatema.Ämneslärarkandidaterna har varit ekonomiskt gynnade genom att deåtnjutit avlöningsförmåner under en del av utbildningen. Bortfallet av dennaförmån innebär inte att kandidaterna kommer i sämre läge än andrastuderandegrupper. blir praktiken en ren utbildningstermin, och då ärdet alltså inte rimligt att ge ämneslärarkandidatema några extra favörer. Inteheller rekryteringsskäl talar för en sådan åtgärd. I diskussionen talas det också om bristande informationtill lärarkandidatema om den nya organisationen. Om detta kan man tvistalänge, men här vill jag säga att beslut förelåg i mycket godtid innan utbildningen påbörjades innevarande vårtermin. Kandidaterna bordedärför ha fått kännedom om nyordningen. I den mån brister i informationenförelegat får väl också de fackliga organisationerna ta på den 17 aprU 1974 den 17 aprU 1974 sig ettvisst ansvar för det det bör ligga i deras intresse att håUa sina medlemmarunderrättade om större utbildningsmässiga förändringar. Med det här anförda, herr talman, ber jag att få yrkabifall tUl socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 18. () kort genmäle; i var förvånad överatt jag skulle vilja riva upp beslutet , som han uttryckte sig. Jaghoppas, herr talman, att det klart framgick av mitt lUla inlägg att det intevar fråga om att riva upp några beslut utan snarare om att skapaövergångsbestämmelser för de lärarkandidater som är under utbildning. Detär ju inte ovanligt att vi här i kammaren fattar beslut omövergångsbestämmelser på grund av beslut om ändrade regler; man kan inte kommaifrån att det i vissa faU skapar problem när bestämmelserna ändras underpågående utbildning. Vi har bara föreslagit att den kuU som just nu håUer påoch utbUdar sig vad jag har fattat rör det sig om ca 800 lärarkandidater -skulle få behåUa någon form av utbUdnings-bidrag, vUket de trodde att de skuUefå när de började sin utbildning. Det är alltså inte fråga om att riva uppnågot beslut utan om att införa vissa övergångsbestämmelser. i (s) kort genmäle: Jag uppfattade herrRingaby på det sättet att han ville återgå tUl det gamla systemet med utbildningsarvode.Man har i alla fall talat för detta i utskottet men därefter har det kanhändaskett en glidning så till vida att man bara skulle ge den senaste kullenutbildningsarvode. Men har beslutat om en nyordning, och jagtycker att det är riktigt att den genomförs fullt ut. Utskottsmajoritetenfinner inte anledning att införa några speciella bestämmelser för den grupp somsenast har startat utbildningen. HerrWIKNER (s): Med anledning av att jag har varit med om attväcka motionen 108 ber jag att få säga några ord. Förutsättningen för utbildning tUl vissa yrken, t. ex.barnsköterska, är att den sökande kan uppvisa intyg om genomgången praktik. Denhär praktiken är också nödvändig för att ge vederbörande inblick i det yrke honeller han tänkt sig. Det är främst ungdomar som skaffar sig denna praktik, ochde har i regel dålig ekonomi och kommer därför ofta i ett besvärligt ekonomisktläge. De räknas under praktiken inte som studerande och kan därför inte tUlgodogörasig studielån eller studiebidrag. De får ersättning av den som de utförarbetet åt, t. ex. i hem. De belopp som betalas ut kan variera betydligt, ochdet är mycket blygsamma belopp. Det händer att föräldrarna tUlpraktikanterna inte kan hjälpa sina barn på grund av att de själva har för svagekonomi. Jag vet att det hänt att ungdomar måst gå tUl sina morföräldrar föratt få hjälp - framför allt ungdomar inom de lägresocialgrupperna. Det är nödvändigt att de här praktikarbetena betalas skäligtoch att bestämda regler utarbetas. Utskottet anför; "Inom ,och universitetskanslersämbetet har tUlsatts en arbetsgrupp iavsikt att få en bättre och mer enhetlig utformning av den praktUc, som finnsinbyggd i arbetsmarknads- och utbUdningsväsendet. Gmppen skall behandla frågorom bl. a. praktikplatser, praktikbehov och praktikens innehåU. Härigenom kommerman att få en samlad översyn av hela praktikfrågan. Enligt utskottets mening kan det fömtsättas att även de avmotionärerna aktualiserade problemen därvid kommer att uppmärksammas." Jag har tagit reda på att det faktiskt inte ligger tUl pådet viset. Den här gruppen från m. fl. kommer inte attta upp de ekonomiska frågoma. Det som står i utskottsbetänkandet om detta ärfuUständigt felaktigt - det har jag fått reda på från tUlförlitligt håU. Jag har också studerat rekommendation.Jag anser personligen att den är undermålig. Det är förvånansvärt när det gäller en fråga som är såviktig för dessa ungdomar som denna, att utskottsmajoriteten inte har tUlstyrktbifall tUl motionen.