prot · FX0988 · 1974-12-31 00:00:00 — Med arbetsmarknadsministerns positiva svar på min interpellation utgårjag från att detta problem snart skaU kunna undanröjas. Jag ber,fru talman, att få tacka för svaret. Överiäggningen var härmed slutad. Om en bättre fördelning av den StatUga sysselsättningen iStockholmsregionen §10 Om en bättre fördelning av den statliga sysselsättningen i Herr arbetsmarknadsministern erhöU ordet för attbesvara () framstäUda interpellation, nr 76, tillherr finansministern, och anförde: har frågat finansministern omhan är beredd att i samråd med yidta åtgärder för enbättre fördelning av den statliga sysselsättningen i iframtiden. Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Arbetsplatserna inom är ojämntfördelade. Det gäller inte bara den statliga sysselsättningen utan ävensysselsättningen i övrigt. Det viktiga är givetvis att vi får en lämplig fördelning av Om en bättre fördelning av den statliga sysselsättningeni sysselsättningenoberoende av vem som är huvudman för den. Arbetsmarknadsproblemen i behandlas iden nu pågående Länsplanering 1 974 som utarbetas i samråd mellan länsstyrelse,landsting, kommuner och fackliga organisationer. Det planeringsunderlag somlänsstyrelsen presenterat, pekar på Uknande problem som interpellantenför fram. Planeringsunderlaget utgör givetvis en viktig utgångspunkt för bl. a.övervägandena om hur man skaU komma tiU rätta med obalansproblemen inomStockholms län. En diskussion härom bör komma till stånd inom framför allt depolitiska partierna och fackliga organisationerna. Arbetet inom länet skallmynna ut i ett förslag tUl länsprogram som sedan skall utvärderas av regeringoch riksdag. Resultatet av pågående planering bör avvaktas. Detta utesluterdock inte att åtgärder kan sättas in för att förbättra fördelningen avsysselsättningen inom regionen. Jag vill emeUertid påminna om attarbetsplatsernas lokalisering inom i betydande omfattningberor på den kommunala och landstingskommunala planeringen. Det gäller t. ex.disposition av mark för arbetsplatser och bostäder men också den kollektivatrafikens ordnande. HertGRANSTEDT (c): Jag vill tacka arbetsmarknadsministern försvaret men tyvärr får jag säga att jag kanske inte blev så mycket klokare avdet. Bakgrunden till min interpellation är den mycket snedafördelningen av arbetstillfällen som finns inom . DettaförhåUande utgör ett, som vi vet, mycket centralt problem i Stockholmsregionen.Jag har också redovisat förhållandena med en del siffror i min interpellation.Den stela fördelningen av arbetstillfällen är orsaken till väldigt många av deproblem vi har här trafikproblem, problem med långa och tröttande resor förmänniskorna, många förortsområden som får en trist sovstadskaraktär osv. I min interpellation har jag tagit sikte på staten somarbetsgivare och den statliga sysselsättningens effekt påsysselsättningsstrukturen i regionen i dess helhet. Det svar som arbetsmarknadsministern gett är en allmänbeskrivning av den planering som finns på sysselsättningsområdet och denlänsplanering som finns, men det kanske inte var riktigt det som jag åsyftademed min interpellation. Trots den mångomtalade utflyttningen av statligaämbetsverk från så räknar man med en nettoökning med minst 2000 arbetstillfällen i statliga verk, myndigheter och institutioner under denärmaste tio åren. Den fråga man ställer sig är naturligtvis var dessamänniskor skaU arbeta. framöver kommer med all säkerhet fleraämbetsverk att av olika anledningar ta i anspråk nya lokaler. Det kan bero påatt de har växt ur de lokaler de tidigare haft, att de haft lokaler spriddaöver olika delar av staden osv. Eftersom det är fråga om en nettoökning avantalet sysselsatta i statliga verk och myndigheter så kommer inte de lokalersom de utflyttade lämnar att räcka. Det kommer alltså att byggas nyaämbetslokaler i regionen. Och var skaU de ligga? Kommer de att i storutsträckning förläggas till eller kommer de att förläggastill från Det går inte, som jag ser det, att avvakta denlänsplanering som arbetsmarknadsministern hänvisar tiU i sitt svar. Arbetetmed att lösa de statliga ämbetsverkens lokalfrågor pågår ständigt. Frågan äralltså: VUka hänsyn tas då tiU sysselsättningsförhållandena i denna region? Staten har ett övergripande ansvar när det gällersysselsättningens utveckling och när det gäUer att få till stånd en vettigfördelning av sysselsättningen. Man försöker på olika sätt påverka andraarbetsgivare att förlägga arbetsplatsema dit där de bäst lämpar sig frånsysselsättningssynpunkt. I synnerhet i den här regionen men det gäUer ävenandra regioner är staten själv en dominerande arbetsgivare. VUket ansvar ärstaten dä beredd att ta i denna sin egenskap? Det var innebörden i den frågasom jag ställde, och den frågan kvarstår även efter det svar somarbetsmarknadsministern har lämnat. Jag fattade inte fråga så.Hade han frågat vart man skall lokalisera nya ämbetsverk som skall ligga iStocholm hade det varit mycket enkelt att svara. Det är ju som isista hand avgör den frågan. Vi har ett aktuellt exempel som diskuterades härför - statens industriverk. Det har framförts olikasynpunkter var inom regionen det bör ligga. Länsplanering 1974 skall ta hänsyn till hela länet ochalla sorters sysselsättning. sade att staten var en dominerandearbetsgivare i den här regionen. Men det är egentligen en rätt ringa del avsysselsättningen i som staten svarar för. Den offentligaförvaltningen svarar för av sysselsättningen, men det är bara 12procent som är statlig. Och jag vågar påstå att redan nu är den statligasysselsättningen inom regionen lika decentraliserad som i exempelvislandstingets egen sysselsättning den är mycket mer koncentrerad tUlStockholms centrum. Det innebär emeUertid inte att jag förnekar att vi skallmedverka till ytterligare decentralisering så långt det är praktiskt möjligt. pekade själv på en omständighet som harmedverkat till en viss centralisering. Många av ämbetsverken har haft sinalokaliteter spridda på många områden, och då har man tvingats bygga en enhet.Det har emellertid inneburit att vi har föriagt dem tUl , till ,till . Alla ämbetsverken ligger inte vid utan vi har försöktatt sprida ut dem. Svaret på frågan är alltså att skall diskuteralokaliseringen av de nya ämbetsverk som eventuellt kommer till. Om deämbetsverk som finns behöver bygga till eller bygga nytt skall det självfalletockså diskuteras i . Därvid kommer man att ta hänsyn till behovet utei regionerna och lämpligheten av förläggningen. Var det bara den frågan somherr avsåg att ställa hade svaret varit mycket enklare att lämna. Vi diskuterade industriverkets lokalisering ikammaren för inte så länge sedan, och då tror jag säkert attarbetsmarknadsminis- Om en bättre fördelning av den statliga sysselsättningeni Om en bättre fördelning av den statliga sysselsättningeni ternobserverade att inte tog ställning tiU var i regionen verket skulleförläggas. Jag har inte fått den uppfattningen att vid ett senaretUlfälle kommer att få besluta om den exakta lokaliseringen av industriverket. Jag har inte heller fått den uppfattningen att det blirriksdagen som får tillfäUe att ta ställning till var det ena eller andrastatliga verket kommer att få eventuella nya lokaler, om detta blir aktuelltför något statligt ämbetsverk, utan som jag har uppfattat det sköts detta utanatt behöver blanda sig i. Däremot är det naturligtvis angeläget att sådana härfrågor diskuteras i och det är därför jag stäUt interpellationen. Minfråga gällde inte bara nya ämbetsverk utan i lika hög grad gamla eftersom,enligt de uppgifter jag fått, de gamla ämbetsverk som finns i regionen kommeratt alstra netto 2 000 nya arbetsplatser även med hänsyn tagen till denutflyttning som sker. Det är alltså en väsentlig tUlväxt av sysselsättningensom kommer att äga rum och det spelar väldigt stor roU var denna tillväxt sker. Det är riktigt som arbetsmarknadsmitustern säger att detfinns andra stora offentliga arbetsgivare t. ex. , mot vilka man kanha anledning att rikta kritik när det gäller fördelningen av arbetsplatser. Menjag förmodar att det inte var avsett som något motiv till att staten inte skulleeftersträva en större decentralisering. Det går inte att skylla på andra om maninte anser det man själv gjort vara riktigt tillfredsställande. Det är fortfarande en angelägen fråga, som jag ser det,att få försäkringar om att man vid planerandet av nya statliga arbetsplatserskall undvika att förlägga dem i de delar av regionen som är underförsörjda ursysselsättningssynpunkt. Tyvärr har jag inte fått den uppfattningen att ensådan planering sker. Av dessa 2 000 nya arbetsplatser som beräknastillkomma kommer enligt de uppgifter jag fåttungefär 1 300 att hamna i . Därmed bidrar man enbart tillatt förvärra de problem som finns när det gäller sysselsättningsstrukturen iStockholmsregionen. När jag nämnde hur många procent av sinaanställda som har i , och hur många avlantbrukets egna företag som finns i centrum jag kan nämna många andraföretag som lokaliserat sig tiU ; staten har mindre procentuellsysselsättning i den centrala delen av - gjorde jag det för att detkan finnas skäl tUl denna placering. Det finns tydligen skäl för ,de politiska partierna och ungdomsförbunden att koncentrera sig tillhuvudstadens mitt, och då kan det också finnas skäl för staten. Tanken att de 2 000 nya befattningarna inom statligförvaltning, som pekar på, skulle lokaliseras ut till olikadelar av regionen var väl inte vidare klyftig. Om viUha 40 nya tjänster skall vi då bygga nya lokaler och decentralisera ut dem dit?När arbetarskyddsstyrelsen viU ha 25 nya anställda skall vi då bygga lokalerrunt om i regionen och splittra ämbetsverket? gjort attverken centraliserat sin verksamhet. När vi ökar verksamheten får det ske därämbetsverket finns. Jag trodde verkligen det var självklart att man inte kanbära sig åt hur som helst bara därför att det är en statlig huvudman på enarbetsplats. Det är, som arbetsmarknadsministern säger,alldeles självklart att staten inte kan bära sig åt hur som helst när detgäller att skaffa nya lokaler. Jag försökte också precisera mig något mer imitt första inlägg där jag pekade på att det säkerligen bUr aktuellt för mångastatliga ämbetsverk att skaffa nya lokaler av olika anledningar. Det kommer inteatt gå att lösa problemet med de statliga ämbetsverkens lokalbehov inom ramenför de byggnader som finns eftersom nettotillskottet nya arbetstiUfällenuppskattningsvis kommer att bU av storleksordningen 2 000. Man kommer alltsåtotalt sett antagligen att behöva bygga nya hus eller förhyra nya hus eUernågonting sådant för att klara av det hela. Naturligtvis kommer inte alla denya tjänsterna att hamna i dessa nya hus, utan det blir en omfördelning totaltsett. Frågan är aUtså var de nya arbetsplatserna kommer attligga, och vad jag var ute efter var något slags programförklaring frånregeringen om att man i de här sammarUiangen kommer att eftersträva att tastörsta möjliga hänsyn till effekten på sysselsättningsstrukturen i sin helheti regionen. Om en bättre fördelning av den StatUga sysselsättningen iStockholmsregionen Eftersom vi i regeringen är anhängare avdecentralisering, tar vi stor hänsyn tUl vad länsmyndigheterna anser, och justLänsplanering 1974 kommer självfallet att påverka regeringens stäUningstagandei den män det inte är som skall göra ställningstagandet. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Fru tredje vice talmannen meddelade att påföredragningslistan för måndagens sammanträde skulle näringsutskottetsbetänkande nr 37 och jordbruksutskottets betänkanden nr 2428 i nu angivenordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 12 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts proposition nr95 med förslag till lag om nordisk vittnesplikt m. m. § 13 Anmäldes och bordlades Nr 24 med anledning av förslag ipropositionen 1974:50 till lag om beredskapsstyrka och lag om beteckningenförsvarsmakten Nr 19 i anledning av propositionen 1974:14 angåendestudiesocialt stöd jämte motioner Nr 20 i anledning av Kungl. Maj;ts i propositionerna 1974:1 och Nr 88 1974:14 gjorda framställningar om anslag för /75 till den studiesociala åtgärder m. m. jämte motion 22 mai1974 '' ' angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Nr 22 i anledning av motion om kostnadsfri rådgivning ochhjälp åt efterlevande vid dödsfall Nr 24 i anledning av motioner om användande avakupunktur-metoden och av vissa naturläkemedel framstäUda i utlandet Nr 25 ianledning av motioner om sjukvårdsmateriel Nr 14 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 36 ianledning av motioner angående näringspolitiken Nr 40 i anledning avpropositionen 1974:64 angående finansiering av ett nytt stålverk i jämtemotioner Nr 41 i anledning av propositionen 1974:110 angående vissavarvsfrågor, propositionen 1974:1 i vad avser anslag tiU statligakreditgarantier till varvsindustrin, m. m. samt motioner § 14 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 232 () till herr arbetsmarknadsministernangående direktiven till utredningen om stimulansåtgärder för att förbättraarbetsmiljön: Varför överensstämmer inte direktiven till utredningen omstimulansåtgärder för att förbättra arbetsmiljön med det beslut som riksdagenfattat? Nr 233 () till herr socialministern om bättreersättningsmöjligheter för dem som drabbats av den s. k. sjukhussjukan; Avser statsrådet vidtaga några åtgärder för att förbättraersättningsmöjligheterna för de människor, som drabbats av den s. k. sjukhussjukan? Nr 234 () till herr utbildningsministernangående inskränkningarna i regionala sändning: Vilken är utbUdningsministerns mening om att söker bemästra aviserade ekonomiska svårigheter i företaget genom att 158 starkt begränsa tiden för deregionala sändningarna? § 15 Kammarenåtskildes . '""''" ------------------------------------------------- (Siffrorna avser sida i protokollet) Herr talmannen 3, 124 ()102, 105, 139 i () 109 i (s) 48, 55, 57, 79Andersson, , i (s) 145, 149 Aspling, socialminister 136 ,arbetsmarknadsminister 138, 144, 151, 153, 155, 156,157 Bengtssoni (c) 137 , , i (fp) 105 () 69Hert Elmstedt (c) 82, 91 " () 111 " iUlfsbyn (c) 66 ()37,42,54, 58, 76 Hert () 148, 151,154, 155, 157 " () 75, 76 (vpk) 71, 74 () 113 " i (fp) 86, 92 (vpk) 87, 92 Hert () 152 " () 141, 150" i Lane-Herrestad (c) 28, 41, 42, 47, 48, 55, 56, 63, 65, 104, 105 () 32, 54, 57,63,65, 119 () 95 " () 77, 80 " i (s)107 (vpk) 42, 47, 48, 100, 119 Rönnung (s) 98 Fröken () 80 () 145Fru () 83, 91, 93 () 95 Fra () 100Herr () 114, 135 " () 116 " ()115 () 134 " Ulander (s) 143 " () 88, 92, 93 " () 93 ,utbildningsminister 58, 64, 65, 73 GOTAB 74 7766 S 1974