prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Jagvill inte, herr lalman, gå in pä det som kallar mililärforskningen.Om tvä veckor kommer vi troligen tillbaka lill den här frågan, för del finns enannan kommunistmolion som hävdar atl del är mililärforskningen som styr helaforskningspolitiken i landel. Del yrkandet bör vi ha överläggning om när detkommer på bord. Jag avslår från atl gå in på den diskussionen i dagoch konstaterar åter atl utskottet inte velat förorda omprioriteringar inombeviljade anslagsramar. Jag upprepar min hemslällan om bifall till utbildningsutskottetsförslag. (vpk): Det är alt beklaga atl kammarens ledamöler inte tidigare fått ta del avden omfallande remissomgång som den här molionen blivii föremål för. Då kundede själva bedömt hur oerhört stort behovet av ökade resurser är på det härområdet. Delfinns i ett av remissyttrandena som kommer från enskisserad organisation som är tänkbar när det gäller forskningen. Enligt dettayttrande skulle de samlade personal- och uirust-ningskoslnaderna för en välfungerande prenatal forskningsenhet speciellt inriktad på smärllindring vidföriossning kunna uppskattas lill 700 000 ä . Man skullealltså, om man inrättade tre centra i landel, komma upp lill 2,5 miljonerkronor. Mol del skall ställas de som jubileumsfondbidrar med i delta avseende. Lantbruksnämndernas verksamhet, m. m. HenALEMYR (s): Jag vill bara meddela alt remissvaren i den här frågan varit tillgängligasedan juni månad för de intresserade ledamöterna av kammaren. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsulskolleis hemslällan i betänkandet nr 34 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallitreservaiionen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: §23 Lantbruksnämndernas verksamhet, m. m. Föredrogsjordbruksuiskoiiels belänkande nr 41 i anledning av molioner angående vissafrågor rörande lanlbruksnämndernas verksamhel, m. m. I della belänkandebehandlades molionerna 1974:125av m. fl. (fp) vari, såvitt nu var i fråga (punkten 5), hemslällisall hos Kungl. Maj:t begärde au en översyn gjordes avlanlbruksnämndernas verksamhel i syfte all finna former för 7 protokoll 1974. Lantbruksnämndernas verksamhet, m. m. ell ökat demokratisktinfiytande i nämnderna i enlighet med vad som angetts i motionen, 1974:813 av m. fl. (c, m) vari hemställts all skullebesluta au nuvarande ordning för ulseende av orls- ombud skulle ändras i enlighel med vad som anförtsi molionen, 1974:1103 av i m.fl. (c, m) saml1974:1467 av m. fl. (c) vari hemslällts att-riksdagen be- slulade anhålla hos Kungl.Maj:l om att bidrag lill miljövårdande ålgärder inom jordbruket fick utgåmed av investeringskostnaden för den del som understeg20 . 1. lämna molionerna 1974:125, yrkande 5, och 1974:813ulan åtgärd, 2. i anledning av molionen 1974:1467 som sin mening geKungl. Maj:l lill känna vad ulskollet anfört om tillfälligl förhöjda bidragtill miljövårdande ålgärder inom jordbruks- och irädgärdsföretag, 3. lämna motionen 1974:1103 utan ålgärd. Reservation hade avgivits av herrar iBorrby (c) och (), i (c) saml herrar Johanssoni Holmgården (c), i () och () som ansett atlutskottet under 1 bort hemställa, alt skulle som sin mening ge Kungl. Maj:ltill känna vad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1974:125, yrkande5, och 1974:813. Hen (): belänkande nr 41 behandlar fyra molioner. I frågaom två av dessa är ulskoilels ledamöler eniga, del gäller molionerna 1103 och1467. Däremol är vi inie eniga belräffande molionen 125, yrkande 5, ochmolionen 813. 1molionen 125, yrkande 5, hemställs att hos Kungl. Maj:l begär att enöversyn görs av lantbruksnämndernas verksamhet i syfte alt finna former för ellökal demokratiskt infiytande i nämnderna. 1 motionen 813 hemställs allriksdagen mätte beslula atl nuvarande ordning för ulseende av orlsombud skalländras. Utskollsmajoritelen har avstyrkt dessa yrkanden. 1reservationen vill vi reservanter framhålla vikten av förbättrade kontaktvägarmellan lantbruksnämnderna och den berörda jordbruksbefolkningen. Vi vill ocksåpeka på behovet av ökal lokall inflytande i nämndernas verksamhel. Del beslutsom lantbruksnämnderna fattar kan vara betydelsefullt inte bara för den sökande,utan även för övriga i bygden som del berör. Enliglvår uppfallning är del i högsta grad angeläget att bygdens folks synpunkterkommer fram. Del sker inom övriga delar av vårt samhällsliv. En ökad demokrali är medandra ord nödvändig här liksom på alla andra områden. Jagskall klart säga ifrån alt jag inte är nöjd med de direktiv lantbruksnämndernaarbetar efler, men det var en polilisk fråga där majoriteten beslutade motvåra åsikter och förslag. Det gäller slödel lill dellidsjordbruk,kombinationsjordbruk, successiv uppbyggnad av jordbruksförelag m. m. Jag anserall lanlbruksnämndernas direktiv bör ändras. Dä skulle ocksålanlbruksnämndernas arbeie uppskattas bättre, och del behövs. Dennafråga har arbelal hårt med, och genom molioner har en uiredninglillsalls i delta syfte. på dagens silualion kan vi konstatera alt lantbruksnämnderna behövs när delgäller förvärvsfrågor, långivning lill jordbrukare och myckel annal. Skallnämnderna kunna klara sill uppdrag på bäsla säll, måste de ha jordbrukarnasförtroende. För atl komma en bit på vägen mot della mål behövs en bällredemokrali vid handläggningen av dessa frågor. Siörre hänsyn måsle tas tillbygdernas intressen. Delflnns säkert mänga bra orlsombud här i landel. Men förulom all de skall hajordbrukarnas förtroende bör de få siörre möjligheter än allframföra sina synpunkier. Del är lämpligl all är med närortsombuden ulses. 1 verkligheten är det kommunstyrelsen som bestämmer vilkasom skall vara ombud. Kommunstyrelsen lägger fram förslag för nämnderna, ochnämnderna godkänner i regel dessa förslag. Enligl vår mening måstekommunstyrelsen, LRF och lantbruksnämnden samverka för att få fram de bästaorisom-buden. Lantbruksnämnderna har arbetat , alltså . Del ärnu nödvändigt med en översyn av deras arbetsformer för alt åstadkomma ettstörre inflytande för bygderna och en bällre demokrati. Del vore till fördel,inte minsl för lanlbruksnämndernas möjligheter atl arbeta på sikl. Jag yrkarbifall lill reservaiionen. Lantbruksnämndernas verksamhet, m. m. Idetta anförande instämde herrar () och i (c). Hen (): I jordbruksuiskoiiels belänkande nr 41 behandlas ire frågor. Denförslå gäller översyn av lanlbruksnämndernas verksamhelsfor-mer, den andraslimulans lill ökad lagring av drivmedel ule på gårdarna och den iredje bidraglill miljövårdande åtgärder inom jordbruket. tvä sistnämnda frågorna är ulskoiiel enigt, men belräffande lanlbruksnämndernasverksamhel föreligger en reservation, som stöds av represenlanierna förcenterpartiet och och av den ena av moderata samlingspartiets tväföreträdare. Det är, herr lalman, för atl säga några ord om den reservaiionensom jag har begärt ordel. Lantbruksnämndernas verksamhet, m. m. Detfinns i del moderna samhället en allmän strävan efter atl förbälira de enskildamänniskornas möjligheter atl påverka sin egen situation. Kravei på medinfiylandehar blivit allt starkare. Del gäller många samhällsområden: denegna arbetsmiljön, bostädernas utformning och förvaltning. Del gällerföräldrarnas och elevernas infiytande inom skolväsendet. Inomde områden som jag nu har nämnl pågår en ganska intensiv reformverksamhet, justi syfte att öka den enskilda medborgarens inflytande. Det är mol bakgrunden avdenna allmänna utveckling som man får se den kritik som med jämna mellanrum iolika delar av vårt land riktas mol lantbruksnämndernas verksamhel. Man bör nogha viss förståelse förde lantbrukare som tyckeratt utvecklingen har gått imotsatt riktning när del gäller jordbrukels ralionalisering och den framlidafastighetsbildningen ute i byarna. Man bör förstå den negativa reaktionen hosde lantbrukare som vägras ralionaliseringsstöd med den moiivering-en, uttaladeller bara anad, att fastigheten sannolikt inte skall beslå såsomsjälvständig enhet därför alt den inte anses bärkraftig. Nuskall det kanske ändå sägas att en hel del av denna kritik egentligen inteborde riktas mot lantbruksnämnderna utan snarare mol de bestämmelser som deenligt sina instruktioner måste följa. var inne på dennafråga. gäller framför allt beslämmelserna i rationaliseringskungörelsenoch i jordförvärvsiagen. Eftersom dessa beslämmelser nu skall ses över av 1972års jordbruksulredning och av jord-förvärvslagsutredningen, har vi i dennadebatt inte anledning alt syssla med problemen. Medvårt yrkande i folkpartimolionen vill vi åsladkomma förbätirade kontaktermellan myndigheterna och de människor som berörs av lanlbruksnämndernasverksamhet. Vi vill framförallt tillgodose följande två önskemål. Bättre information till samtliga berörda markägareom de rationaliseringsärenden som tas upp i lantbruksnämnderna. Med berördamarkägare menar vi då inte bara köpare och säljare i det just aktuella förvärvsärendetutan även de fastighetsägare som indirekt berörs av ärendel. Vi vet allihop atlen sammanläggning av två fastigheter i en by kan stoppautvecklingsmöjligheterna för en eller fiera andra. Samtliga berörda markägare skall ha möjlighet attinnan beslut fattas till lantbruksnämnden framföra sina synpunkier. Viförstår mycket väl att de här önskemålen, om de uppfylls, kan öka arbetsbördanför lantbruksnämnderna. Vi är också medvetna om att konflikter kommer attuppstå även om önskemålen tillgodoses. Men vi bör komma ihåg alt människor somvel all beslutsfattarna har fäll del av deras synpunkter - läst vad man skriviteller lyssnat på vad man sagt - känner en viss tillfredsställelse över dellaäven om önskemålen inte helt kunnat tillgodoses. Det är också möjligt attkonfliktsituationer i en del fall skulle kunna undvikas eller dämpas, omlantbruksnämnden närmare utvecklar sina motiveringar för besluten. ha den förhoppningen attde ömsesidiga kontakterna skulle leda till bällre och mera välmotiveradebeslut. Delhar sagls alt lantbruksnämnderna har en grann-laga och svåruppgift, och jag upprepar det gärna. Men just därför är del viktigt att viutnylljar alla möjligheter all minska svårigheterna och la bort anledningarnalill missnöje. En översyn av lanlbruksnämndernas handläggningsformer enligtönskemålen i reservaiionen vore ell steg i rätt riktning. Därför,herr talman, ber jag atl få yrka bifall till reservationen vidjordbruksuiskoiiels betänkande nr 41. Lantbruksnämndernasverksamhet, m. in. iRönneberga (c): 1 molionen 1103 angående lagerhållning av drivmedel i gårdscisternerframhålles att jordbrukets utveckling inneburit en myckel snabbrationalisering. Antalet sysselsatta i jordbruket har minskat lill alt förnärvarande bara vara av den yrkesverksamma befolkningen. Dettaminskade behov av mänsklig arbetskraft motsvaras av en ökning påmekaniseringens område. Del gäller i första hand användningen av traktorer,skördelröskor m. fl. Denna mekaniserings- ochrationaliseringsprocess har varit nödvändig, men har näringsgrenen ihög grad blivit beroende av tillgången på drivmedel och myndigheternashantering av denna, vilkel inte minst vinterns oljekris vittnar om. Jordbrukarnahar i regel skaffat egna oljelankar for att ha behövliga drivmedel nära lillhands, men genomsnittligt sett läcker denna lagring endast cirka tvåtredjedelar av förbrukning. En utökning av den egna oljereserven medytterligare tankanläggningar för atl säkra driften vid ett eventuellt avbrott ileveransen skulle mera få formen av en be-redskapslagrirtg. En sådanreservlagring vid de enskilda gårdarna är en i hög grad vällovlig och önksvärdberedskapsålgärd. Decentraliseringen till mellan 95 000 och 100 000 olikaställen, relativt väl skyddade i avspärrnings- eller ofärdstider, ochleveranserna utförda under normala förhållanden är posilivt. Föratt stimulera lill delta föreslogs i molionen all jordbrukarna skulle själva fådisponera dessa lager för egendomens bruk, vilket de inte får enligl nuvarandebeslämmelser. Underoljekrisen måsle jordbruk med egen gårdstank söka licens för att utnyttja egnadrivmedel. Del borde ha räckt med atl avge en deklaration om den innehavdakvanlilelen drivmedel. Vidareföreslogs i molionen all för all uppmuntra dylik lagerhållning förmånligabidrag och lånemöjligheter för anskaffande av gärdscisterner skulle tillkomma. Delär fem remissinstanser som har yttrat sig över denna moiion, nämligenlantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd. ,bränslenämnden och överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Samtliga har i sinayttranden understrukit del stora värdet med bered- Nr 125 skapslagring på enskilt initiativ. Onsdaeen den Lantbruksslyrelsenomnämner alt en omställning till gengasdrift av Jordbrukets traktorer m. m. kräver avsevärd tid saml att en för gengasdrift --------------- påenklaste sätt ombyggd dieselmotor fortfarande förbrukar en del die- Lantbruksnämn- selbränsle för ländfunktionen i motorcylindrarna, uppskattningsvis 10-20 dernasverksamhet, procent av normal förbrukningen. framhåller all kostnaderna för "förmånliga lån och bidrag" fårvägas mot kostnaderna för en ökad lagring i statlig regi. , som lill stora delar instämmer i motionen, framför vissabetänkligheter om au en ökad lagring skulle bli dyrbar för jordbruket. Tilldelta kan anföras att kosinaderna för en gårdscistern kan avskrivas under årenoch att drivmedel alltid skall betalas när de inköps. Har man ett större lagerså är det ränia på nedlagt kapital som det här gäller. Men möjligheten atl haett lager som tryggar driften är väl värd en liten ränteutgift. Överstyrelsenförekonomiskl försvar framhåller au statsmakterna 1939- 1940 beslöt om ettekonomiskt stöd för dylik lagring, men detta försvårades då genominskränkningen av importmöjligheterna. Frågan logs ånyo upp 1950 och dåbeslutades och infördes möjlighet till lån för inköp av gårdscislerner ochdrivmedelslagring i dessa för 1 1/förbrukning. Lagret skulle disponerasför eget bruk och kunde endast om rikels intresse så oundgängligen krävde las ianspråk för annal ändamål. Förhållandenahar helt förändrats . Mekaniseringen inom jordbruket är nu total ochjordbruket är därför mera beroende av drivmedel. Inågra yttranden anförs tveksamhet i fråga om den fria dispositionsrätten.Överstyrelsen rör ekonomiskt försvar menar emellertid att driv-medelsbehoveihos jordbruket måste tillgodoses med hög prioritet och understryker all manborde gå in för samma regler som man gjorde 1950. Styrelsen framhåller att frånberedskapssynpunkt är en lagring av drivmedel i jordbrukels gårdscislernereftersträvansvärd och lillslyrker att åtgärder av del slag som motionärernaanfört övervägs för alt stimulera lill ökad egen lagerhållning. Ulskollethar inte följl översiyrelsens rekommendalion alt inslämma i molionen. Jaglycker att del är beklagligt atl utskottet inte har gjori del. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar måsle ju ha möjlighet till en noggrann överblick överjust drivmedelsproblematiken. Mol ett enigt utskott skall jag inte yrka bifalllill motionen, men jag förväntar att denna fråga , såsom utskottetskriver, skall las upp i ell siörre sammanhang. De föregående talarna har uppehållit sig vid de frågor där utskottetinte har kunnat biträda motionsyrkandena. Den enda punkt som reservanternakunnal ena sig om gäller lanlbruksnämndernas verk- Jag vill därför,herr talman, i huvudsak hålla mig till den punkten. Reservanternahar föreslagit dels atl en översyn görs av lanlbruksnämndernas verksamhel isyfte atl finna former för demokratiskt inflytande i nämnderna, dels atlformerna för ulseende av orlsombud övervägs. Vidare lar de upp frågan om hur ombudenskall kunna medverka i ärendenas handläggning i nämnderna. Jagvill framhålla all i lantbruksnämnderna ingår lekmannale-damöter. Mångaav dem är lantbrukare eller på något annal sätt knutna lill lantbruk. Vidärendenas handläggning hörs ortsombuden. 1 frågor som rör markdispositionerhörs också regelmässigt de direkt berörda lantbrukarna. Nuvarandeförhållanden garanterar alltså pä ett tillfredsställande säll all de avlanlbruksnämndernas ställningstagande berörda parterna får möjligheter au görasina synpunkier gällande. Jagvill påpeka att pågår uiredning inom statskontoret omlanlbruksnämndernas verksamhel. Även andra utredningar pågår som indirekt berörnämnderna. Något skäl att nu begära särskild utredning finns inte. Problemennär det gäller formerna för utseende av orlsombud lorde kunna lösas genom ökadinformation lill kommunerna från lanlbruksnämndernas sida. På så säll börlämpliga personer komma ätt utses till Ortsombud. Jagnoterar i della sammanhang att de borgerliga reservanterna i är intagit enannan ståndpunkt än tidigare i frågan om ulseende av ortsombud. Ireservationen lill jordbruksutskottets betänkande nr 1973 ifrägasalles ominte kommunerna borde utse ortsombud. Jag konstaterar nu atl årets reservanterbara vill ha ändring i gällande ordning. visar enligl min meningreservaniernas oklara inställning i den här frågan. Jag ber atl få yrka bifalllill utskottets hemslällan. Lantbruksnämndernasverksamhet, m. m. Hen (): var ganska mild när han framförde sina synpunkter. Därförskall jag inte skärpa tonen särskilt mycket, men jag vill ändå bemöta honom päett par punkter. Hansäger att det nuvarande systemet är hell tillfredsställande. Man kan kanskesäga att det fungerar olika pä olika platser i värt land. Lantbruksnämndernahar arbetat , och det kan hända att det blirslentrian vid behandlingen av sådana här frågor. Det har hänt så kolossallmyckel i fråga om infiytande , , på alla andra områden.Man har fått siörre möjligheter all påverka frågorna; det kan gällavägbyggnader och det gäller, vilket var inne på, en hel rad andrafrågor i samhällslivet. Manmåsle väl ändå också här få ell siörre inflytande frän berörda personer; enopinionsyttring från människor som berörs i det här fallet är absolutnödvändig. Lantbruksnämndernas verksamhet, m. m. Mankan konstalera all del har brustit i informationen på många håll och att enbättre upplysning lill allmänheten i dessa frågor är nödvändig liksom också allbygdens folk bör fä komma lill tals i dessa frågor. Vidaremenade atl årets reservanter var inkonsekvenia. Men man får välalllid inrätta sig efler de förändringar som sker. Delfinns ändå en moiion, , nr 813 av i Holmgården m.fl., där man hemställer om all nuvarande ordning för ulseende av ortsombudskall ändras och förordar att samråd bör ske med vidutseendet av ortsombuden. Det är della moiionskrav som föranleil oss allbiiräda reservationens förslag. Jag vidhålleryrkandet om bifall lill reservaiionen. HenENLUND (fp): säger all de nuvarande förhållandena garanterar atlberörda parter får komma lill tals. Jag kan inte riktigt dela denna belåtenhet.Jag tror säkerligen all lantbruksnämnderna eftersträvar atl låta berördalantbrukare komma till tals, men några garantier härför finns inte mednuvarande handläggningsordning. Dessutompekade på den bristande överensstämmelsen mellan de två molionersom ligger lill grund för reservationen på en punkt, nämligen formerna förtillsättande av orlsombud. 1 folkpartimolionen ifrågasätter vi om intekommunerna i stället för lantbruksnämnderna borde utse orlsombud. Men vi ärmedvetna om atl denna förändring inte skulle vara särskill revolutionerande,eftersom kommunerna redan enligt nuvarande beslämmelser avger förslag till vemsom skall ulses och eftersom lantbruksnämnderna ganska sällan avviker fråndessa förslag. 1 princip anser vi del nog ändå riktigast all orlsombuden ulsespå det lokala planet i slällel för all lantbruksnämnderna själva skall väljasina rådgivare. Men denna differens gäller som sagt endastlillsättnings-förfarandel. Del väsentliga är att syftet med de båda motionernaär gemensamt, nämligen atl dels förbälira kontaktvägarna mellan lantbruksnämndernaoch berörd jordbruksbefolkning, dels öka det lokala infiytandet övernämndernas verksamhet. Vidare nämnde den översyn somstatskontoret skall göra. Jag har försökt få reda på vad denna översynskall avse, men del har inte varit möjligt all få direkl besked på den punklen.Nu har vi väl inte anledning att misslänka att den skulle syfta lill all ytterligarestärka lanlbruksnämndernas befogenheter på bekoslnad av det lokala infiytandeteller på bekostnad av lantbrukarnas möjligheter au göra sin röst hörd, men vihar inte heller några garantier för all den översynen syftar till atllillgodose de önskemål som framförs i reservaiionen. Därför tycker jag, herrtalman, all de önskemålen bör få slöd. Jag skallförsl säga några ord lill . Han förklarar all del iniefinns någon garanti för atl lanlbruksnämn- dernas beslut fattas idemokratisk ordning. Med anledning härav vill jag uttryckligen framhålla atllantbruksnämnderna är samhälleliga organ och all deras arbetsformer i siggaranterar all alla de synpunkter som behöver iakttas vid handläggningen ocksåkommer fram. Närdel gäller i. ex. markdisposiiionerna i en by vet jag av egen erfarenhet atllantbruksnämnderna kallar alla berörda i hela byalaget till gemensamtsammanträde och där redovisar dels tillgången på åker och skog, dels vilkaaktiva jordbrukare som finns. Sedanfår vederbörande vid näsla sammanträde tillfälle atl göra sina synpunktergällande. personal noterar noggrant vilka synpunkier somkommer fram vid dessa möten. Därefter kommer förslaget in till lantbruksnämndenoch behandlas i vanlig ordning. Så går man ut ytterligare en gäng för att hörade berörda parterna. Försl därefter upprättas en plan i någon form i syfte attgestalta ett bättre jordbruk i den ort det är fråga om. Närärendena kommer upp för slutlig handläggning i plenum har orlsombudenregelmässigt hörts - vilkel jag sade i mitt tidigare anförande - och derasskriftliga yttrande föredras också. Orlsombuden känner väl lill hur detförhåller sig på den aktuella orten, och de synpunkier de lägger på frågornatillmäts slorl värde. Jagkan därför inte finna något som helsl underlag för den bedömning som görs,nämligen alt del skulle vara mindre demokrali i handläggningen efter den 1juli 1948 då lanlbruksnämnderna, som nämnde inrättades. Hanville göra gällande all organisaiionen på lanlbrukels område har arbelal sålänge all del nu är fråga om all demokralin är i fara. Den bedömningen kan jagicke dela, ulan jag anser all om del finns någon institution som hör berördaparter så är del lanlbruksnämnderna här i landel. Jagär väl medveien om all arbetel kan bedrivas pä olika säll i olika bygder. Självnorrboltning känner jag bara lill hur del bedrivs där, men tillåt mig, herrtalman, påpeka att omfattar en fiärdedel av landareal -även om det mesta är fiäll och turistanläggningar. Jaganser mig ha framfört utskollsinajorilelens mening när jag hävdar att den endapunkt de borgerliga reservanterna har lyckats bli eniga om gäller en översyn avlanlbruksnämndernas verksamhel i fråga om ulseende av orlsombud. Del är enliien delalj i del siora sammanhängd och den förtjänar inie fler ord. Lantbruksnämndernasverksamhet, m. m. Hen (): I sill senasle inlägg säger all del finns garanlier föratt besluten i lanlbruksnämnderna fattas i demokratisk ordning. På den punktenhar jag inte så myckel att invända. Meni sitt första inlägg sade , om jag inte hörde fel, att denuvarande förhållandena garanterar all alla berörda parter får komma till talsnär elt ärende föreligger i lantbruksnämnden. Del är på den punklen jag troratt garantierna inte är heltäckande. Nr 125 (): Då måste jag ställa en fråga: Vilkagarantier kräver herr En'"" Lantbruksnämndernasverksamhet, m. m. Hen (): Dem angav jag i mill första inlägg. Del gällde för del första attinformation går ut till alla berörda parter och all man då med berörda parterinte bara menar köpare och säljare ulan även andra fastighetsägare i byn somär berörda av beslutet.