prot · FX09133 · 1974-12-31 00:00:00 — Tagexemplet , som genom en långsam inhemsk prisutveckling, en stabilpolitik under lång lid, har lyckals att upprepade gånger anpassa sin valutaefter lägel inom landel. Därigenom har lyckats hålla delutländska prisgenomstagd på den inhemska marknaden under kontroll. Varförskutte inte kunna vidla samma åtgärder? har dessulom den storafördelen av all ha en starkare fackföreningsrörelse än något annat tand. Idagens läge har vi ju också en regering som slår denna fackföreningsrörelsemyckel nära. Närjag tidigare fört fram sådana här synpunkter - jag skall gärna medge attjaginte förut gjort det sä här preciserat - har finansminislern alttid haftungefär samma slags invändningar som : "Del går inte! Det vet jag somaren gammal räv. Det är omöjligt att syssla med sådant här. Vi skall inteblanda oss i löneförhandlingarna på något sätt." - Men den här gångenlycker jag alt resonemangel från sida är något av den obotfärdigesförhinder. I slället för att säga att jag förde dl allmänt och lättsinnigt tat,vilket jag inte gjorde, för jag preciserade i sju punkler exakt hur jag menadeatt det skulle gå till - sedan kan man nalurliglvis diskuiera slorteksordningenav de siffror jag nämnde - hade del varit bällre om tagit upp varoch en av dessa punkter och sagt att det och det var fel. harbehandlat en punkl och sagt all det internationella genomslaget på priserna kanvi inte göra något ät. Del kan vi, påstår jag. Om vi verkligen vill driva enstabil ekonomisk politik här hemma i kan vi både automatiskt och genomsärskilda åtgärder anpassa vår valuta efter vad som händer i omvärlden. Finansminislernför elt myckel egendomligt resonemang och säger all förhandtingssitsen inuvarande läge är så bra för fackföreningsfolkel all del inte finns någonanledning atl över huvud taget blanda sig i förhandlingarna. Men jag villpåminna om atl när man begär 20 procents lönehöjning för alt fä 3 procentsreallöneökning, dä är sitsen i reala termer verkligen inte särskilllillfredsslällande. När , när han möter SAF första gången, går utoch säger att han för sin del är beredd att diskuiera revalvering visar del atthan är medveien om all del den här gången finns i lönerörelsen invävda problemsom lidigare inte funniis. Dä menar finansminislern alt SAF och LO skall få konfronteras,med varandra, sä kanske de blir så möra alt de kommer lillregeringen och är beredda att resonera. Det måste ju vara innebörden när herrSlräng säger alt han i ett senare läge skulle kunnal länka sig att ingripa.Vore det inte bättre att använda all den expertis som finansminislern har,inklusive sitt egel förnuft, atl försöka dra upp riktlinjer för ett program ochsedan ta upp en diskussion? Misslyckas det - ja, då har det misslyckats, menvi vet också vilka som får ta ansvarel. Vad del är fråga om - jag upprepar detpå nyll - är atl löntagarorganisationerna inte har begärt att få 20 proceni ilöneökning, ulan vad de har begärt är 3 proceni i verklig löneökning. Om de kanfå del genom lägre nominella lönekrav, genom en lugnare prisutveckling här iSverige, genom en mindre utrerad inflation, måste det ligga i LO:s egetinlresse all gä den vägen. Jag kan i delta sammanhang anknyta lill del citatsom jag hämtat ur . Närdel gäller resonemangel om alt de olika prisstegringsialen inte håller så ärdet riktigt all del finns en viss osäkerhet. Jag har inte sagl alt de siffrornaär sakrosankla, men jag kan erinra om alt dessa prisstegringstal har legattitt grund både för beräkningar och för LO:s krav. Detunderlaget kan också ta upp till be- Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. handling, även om en ellerannan procent får justeras åt andra hälld. Faklum kvarstår all vi näsla år, omde krav som löntagarna sett sig tvingade all framlägga går igenom, har allräkna med en betydligt högre lönestegring än vad vi skulle ha behövt ha. HenJOSEFSON (c) kort genmäle: Del är på tvä punkler som finansminislern har tagit upp centerpartietsslällningslagande i utskottet: dels frågan om indexreglering och värt krav påalt kommande skalteförslag skall ha en mer utpräglad läginkomslprofil, delsenergiskaltereglerna. Delråder olika syn mellan finansministern och oss reservanter pä vad vi menar medvår reservation. Vi har begärt atl man skall ge skalleulredningen möjlighetall pröva frågan och undersöka möjligheterna au genomföra en indexreglering. Omvi hade tolkat värl yrkande på samma säll som finansminislern och vi inte behövt begära en utredning utan i slällel kunnat framställa etttagstiftningsyrkande om anknytning titt befintligt index. Därmed är det välklarlagt atl vi lägger in en något olika innebörd i del krav som slälls ireservaiionen. Närdel gäller en mera rällvis uiformning av energibeskaltningsregterna noterar jagmed lillfredsslällelse atl man här har ganska stora sympatier för en sådan. Jagbeklagar bara all dessa sympatier inte har kommii fram pä ell lidigare sladium.Värl förslag innebär nämligen elt alternativ i fråga om finansieringen avskatleomläggningsförslagel. Egentligen borde dessa synpunkier kommii fram päett tidigare sladium och då hade del kanske funniis möjlighet att finna enannan väg än atl lägga yllertigare avgifter på arbetskraften. Jag noterar ändåmed tillfredsställelse all man även från socialdemokratiskt häll blir mer ochmer betänksam mot all fortsätta på den lidigare inslagna vägen alt läggaavgifter pä arbetskraften. Beträffandeoron - tog också upp den frågan - sadefinansminislern hell all en slabiliseringskonferens i dagens läge inteskulle ha särskill stora sympatier, åtminstone inte bland lönerörelsens parter.Nej, kanske inte för dagen, men del är väl ändå så att oändligt många somrepresenteras av dessa parter ställer sig frågan om del inte finns möjlighetall samlas och la ell krafttag för alt undvika en fortsättning av denprisstegrings- och lönekarusell som vi befunnit oss i under elt flertal är. Ochdel är väl utan tvivel på del sätlel alt ingen part har någon anledning altmotarbeta en sådan ålgärd. Alla vill ha en reallönehöjning, och man vill försökafå ul något posilivl av de löneförhandlingar som drivs. Jag sympatiserar starktmed en sådan inställning, och jag upprepar vad jag sade i milt första inlägg:här borde både partierna och övriga berörda parter la ell krafttag för altkomma lill rälla med den den inflation som för många människor åstadkommerstora missräkningar. Hen (vpk) kortgenmäle: Finansministern säger alt det är tacksamt för mig alt ställa upp bakomregeringens förslag, och då vill jag framhålla atl vi alltid stöder det som vifinner vara vettigt. Vidare menar finansministern atl - om man intehade gjort den här kompromissen -i sista hand skulle ha fått avgörandet ifrågan. Men detla parlamentariska förhållande får ju inte leda till attregeringen gör vilka kompromisser som helst om de borgerliga utnyttjar dellaläge för alt framtvinga reträtter. Finansminislern tröstar sig med atlutskottets skrivning haren avgörande belydelse vad gäller all de 900 miljonernaskatt kompenseras på något sätt. Utskottet säger alt inkomstbortfallet skallkompenseras, men del föreligger fakliskt inte någol klart besked om hur dellaskall gå lill. Del är ju också en vikiig fråga ur låginkomsllagarnas synvinkel.Vem skall betala de förmåner som fortfarande främsi kan ulnylfias endast av dehögre inkomsttagarna? Jagvill också erinra om atl del i proposilionen står alt ävenulred-ningsmajoritelen hade diskuterat del förhållandel all en eventuell avdragsrätlfår siörre effekl i högre inkomstlägen än i lägre, och all delta urfördelningspolilisk synpunkl borde uppmärksammas. Dessulom pekadereservanlerna - som stödde - pä nödvändigheten av all avdragsrällenlas borl redan vid laxering. Delbrukar ju här i vara socialdemokralerna som helhjärlal sluier uppbakom förslag, men tar man avstånd från hans förslagrörande avdragsrällen för att tillmötesgå de borgertigas krav på en ålgärd somgynnar de högre inkomstlagarna. Även om del irriterar många har emellertid viansell atl vi jusl i denna fråga kan ställa upp bakom . Sänkningav inkomstskatten, m. m. Hen MUNDEBO (fp) kortgenmäle: Finansminislern startade med atl försöka placera de politiskapartierna efter en skala. Jag skall bara yttra mig över placeringen avfolkpartiet. Denna placering skulle enligt gälla så länge vi står fastvid vår uppfattning om inflationsskydd i skallesyslemel. Om skulleändra uppfattning om detla skulle välvilligt överväga en ändradplacering. Ja,det finns en skiljelinje mellan oss och främsi finansministern pä denna punkt.Den grundläggande skillnaden är alt vi anser att skat-leskalor och grundavdragskatt ge en rättvis avvägning av skallen metian olika inkomstlagen, och attinfiaiionen inte bakvägen skall ändra beskaliningen för människorna. Det är jufolk i vanliga inkomstlägen som drabbas hårdast av marginalskatterna, och detär ett faklum atl del har varit och är praktiskt taget omöjligt för dem attförbättra sin situation. Del är därför fel atl säga all elt indexskydd skullevara särskilt betydelsefullt för de högsta inkomsttagarna. Elt sådaniskattesystem vill vi inte ha. För oss är de nu aktuella skattereformernasinriklning mot skattesänkningar i första hand för mellaninkomsl- ochlåginkomsllägen na- Sänkningav inkomstskatten, m. m. För övrigt är juelt indexskydd i skattesystemet förenligt med vafie skatlefilosofi, ochsanningen är ju all infiaiionen rycker sönder även finansministernsskallefilosofi. Nuär kanske delta med indexskydd inte någon särskilt bra utgångspunkt förkatalogisering av partiernas ståndpunkter i skallepoliliken. Del är ju inte denviktigaste frågan. Vad det gäller är ju bara en utredning. Del kan länkas -fast jag tror det inte - atl en sådan uiredning skulle visa att metoden inte ärsärskilt bra. I sä fall skulle väl finansminislern inte vara sä rädd förutredning. Vivill från sida finna ett skattesystem som bällre än del nuvarandefyller sin uppgift all finansiera den offentliga verksamheten och vara eltinstrument för en fördelnings- och stabiliseringspolilik. Vi är väl medvetna omatl ordel permanent i ell snabbi föränderiigt samhälle inte belyder särskillmånga är, men del belyder långt långt fier än ett är. Hen i (m)kort genmäle: Finansministern är ganska motsägelsefull . I ena stunden klagarhan överalt han inte känner igen moderata samlingsparliei längre i dess politikoch säger alt vi är ansvarslösa och dylikt. I nästa andetag sägerfinansminislern atl i drar den gamla vantiga jeremiaden omhöga skaller. Ja, del har jag gjort, , därför atl del finns allanledning att klaga över den nuvarande skalleulvecklingen i värl land. Vad viär ule efler är inte, som sade, alt bli av med skallebördan utanvad vi är ute efler är all bromsa en uiveckling som innebär ett ständigt ökandeskalletryck. HerrSlräng fick ell goll råd av sin förelrädare finansminister , men manfrågar sig om har kommii ihåg sä värst mycket av den varning somfinansminister gav när han tillträdde ämbetet. Om man gårtillbaka och ser på utvecklingen av skallebördan i vårt land somfinansminister suttit vid maklen så finner man att skallerna harfördubblats oändligt . Jag har försöki höra mig för hur mängagånger men del är svårt alt fä reda på det. Det är i alla falt som jag sadeoändligt mänga gånger. Del är del som är problemet. Sedansäger att vi saknar det poliliska ansvarel inom bor-gertigheien nuoch atl del har man fält bevis för ule i kommunerna. Nej, , jag harsjälv läng erfarenhei av kommunalt arbete där man haftsamregerande de olika partierna emellan och haft ansvar för politiken. Men vadär det som har inträffal nu? Jo, all har iräffal en uppgörelse medt. ex. om atl man skall begränsa skalleulvecklingen under ettvisst är. Detta gör man strax före ett nyval. Då passar det bra med en sådanöverenskommelse. Men i samma andelag driver man igenom ett beslut i riksdagenom dessa kraftiga höjningar av arbetsgivaravgifterna som får det utslaget förkommunerna alt de mäste höja sina skatter för alt klara de yitertigi ökade utgifter somkommunerna åsamkats genom denna åtgärd. Jagkritiserar inte överenskommelsen med kommunerna. Den var i och för sig bra. Mendet var beklagligt atl man samlidigl inte också fullföljde politiken här iriksdagen och höll lillbaka utvecklingen vad det gäller ökningen avarbelsgivaravgiften. Det är det som är det stora och allvarliga problemet. började med alt fråga: Varför står finansminislern ochlalar om den här operalionen med sjukförsäkringsavgiftsavdraget? Dei har välinie ell skvall alt göra med slatsinkomslerna? Ungefär så uttryckte sig herrBohman om jag hörde räll. Där har jag en annan uppfattning, och jag kanglädjande nog säga all där har också skalieuiskoilds majoritet, med undantagför partivänner, en annan uppfattning. Man säger klart och tydligtifrån att det här inkomstbortfallet som följer av utskottets kompromissförslagmäste kompenseras - och inbjuder följaktligen finansministern att kommatillbaka och föreslå hur del inkomstbortfallet skallkompenseras. Det kan bara göras med nya skatteuttag. Sä visst hör det ihop medbudgelen, visst hör del ihop med statsinkomsterna. När man arbetar med enunderbalansering som vi nu gör - vilken intelenderar all bli mindre under kommande budgelär - och när man varje daguppvaklas av energiska förelrädare för indusirin, för jordbrukel och förkommunerna om svårigheterna all få plals pä den inhemska kapitalmarknadendärför all saldounderskoltd i budgeten tvingar också staten alt kompensera siglånevägen pä den marknaden, kan man inte undgå alt konstatera atl della har enmyckel direkl förbindelse med statsinkomster och statsutgifter. Det har ocksåskatteutskottet med erforderlig kraft och slyrka understrukit. Sedanvill jag säga en sak lill. När redogjorde för sill punkiprogram -som var litet svårt all hålla isär, därför atl punkterna gick i varandra -nämnde han i ett avsnitt just möjligheterna alt via appreciering i vissutsträckning dämpa en intern infialion. Vihar lalal om detla tidigare, t slutet av sitt anförande åberopade i LO skulle ha uppfattningen atl del är en riktig metod. Jagtror inte att han har uttalat sig så oreserverat som anförande gavvid handen. Del skulle förvåna mig. Viär inie beredda all lägga fram de härda älslramningsbud i poliliken som skullegöra en ensidigt svensk appreciering trovärdig utan/or våra gränser. Jag äralldeles övertygad om atl - när den nya budgeten kommer altpresenteras för svenska folkel omkring näsla år - inte kommeralt slå upp och säga: Del här är ell utiryck för alt del nu är lämpligt med enappreciering. kommer inte heller alt säga: Jag kommer atl levereraförslag som ger en appreciering av den svenska valutan del rikligautgångslägel i dt samlat ekonomiskl program. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Jagkan också upplysa om alt jag läste ell proiokoll frånEG-finansminislrarnas sammanträde för någon vecka sedan. Vad de varsynnerligen eniga om och slog fasl var alt man inte vill tolerera all någraenskilda länder gör ensidiga apprecieringar för alt den vägen försöka köpa signågra specifika fördelar när del gäller hanteringen av de ekonomiskaproblemen. Skatt det bli någon kursförändring skall den ha en annan och meromfattande karaklär. Del går sannerligen inte alt springa ul som enskild nalionpå del här områdei om man vill vara sams med omvärlden i del ekonomiskahandlingsprogrammet. Jaghar vidare sagl atl förhandlingssitsen kan betraktas som ganska god innevarandeär. Ingen lorde väl bestrida atl de svenska förelagen och näringslivet har haftelt gott år. Vi har försöki dokumentera det genom all vid ell par tillfällen gåul via och la av dem väsentliga delar av deras specifika vinster.Självfallet präglar en sådan situation också utspelet i förhandlingarna. Ävenom inte direkl har varit fackföreningsman ger han mig nog rätt ialt - när man bedömer förutsättningarna för en lönerörelse - motpartensekonomiska silualion är en ganska avgörande utgångspunkt för hur man läggersina krav och önskemål. Det här nu inte upp av några sifferexperler, somsiller och räknar och lämnar rekommendationer, även om de för en gångs skullskulle bli eniga om hur de rekommendationerna skall se ul. Det vorenaturiigtvis en nåd all stilla bedja om, som jag inte tror man kan räkna med iden här sinnevärlden. Denhär tanken är för tidigt väckt, . Kan inte förstå det?Nu har parterna gäll till förhandlingar, och springer regeringen in i del härläget och säger: skall ni göra si och skall ni göra så, lycker parternaatl del är ell onödigt påhäng i en diskussion där de förbehåller sig rällen atlha sina egna uppfattningar. Så är det fortfarande, och sä kommer del nog allförbli med del fria förhandlingssystem som vi har i vårt samhälle. Delkan i ett avslutningsskede uppstå en silualion som är sä allvarlig, atlregeringen inte kan ligga stilla. Vi har, som vet, varit i densiluaiionen. o. m. i kammaren beslutat omen ivängslösning för en av deförhandlande organisationerna, eftersom man inte lyckades nå en uppgörelseförhandlingsvägen. Men jag försäkrar all vi om vi griper in i nuvarande lägeinte har möjligheter atl få något gehör. Under sådana förhållanden bör man -jagbygger därvid mitt slällningslagande på en ganska lång erfarenhei - avstå frånatt ingripa. Jag kan därför inte ansluta mig lill tankar ochdiskussioner. HerrJosefson sade alt del nalurliglvis var rikligt och bra alt finansminislernuttalar sill gillande inför tanken att ulöver den nödvändigabesparingskampanjen på energikonsumtionens område även överväga atl göraråvarorna dyrare. Vi skall självfallel ta på orden och fundera pådetla. Men all tro atl vi därigenom skulle kunna avskaffa del nuvarandesocialavgifts- och arbelsgivaravgifisullagd pä företagsamheten tror jag är altknyta alltför stora förhoppningar lill den s. k. ,rä- Numeddelade i sitt inlägg all man i hans uiredning håller på attöverväga denna fråga, och självfallet skall man göra det. Han är välkommen omhan kan komma med några förslag pä den punklen. Men med tanke på atl en endaproceni på det nuvarande social-avgiftsuilagei liksom även päarbeisgivaravgiftsullaget vardera representerar inkomsler lill statskassan istorleksordningen t ,2-1,4 miljarder, förstår var och en hur svårt del är altkompensera elt bortfall av dessa avgifter med något slags rävarubeskaltning. Ensådan lösning medför även inlernalionella komplikalioner. Om man på råvarantill en vara, som betingar ett visst pris i framställning - det må vara frågaom l.ex. massa, ståt, järn eller malm - lägger en exlra beskattning, är detalldeles uppenbart all den varan blir i moisvarande grad dyrare när den skallsäljas ute pä världsmarknaden. Skall den säljas i konkurrens med andranalioner, som bjuder ul liknande varor, förslår var och en all del blir problemsom inte är så lätta alt hantera. Då slår man återigen inför det dubbelsidigaproblemel med pris- och marknadslägel vid en avskärmning av den internamarknaden från omvärlden, med alla de besvärligheter det medför för en nationmed en sä starkt utåtriktad ekonomi som värt land. Naturligtvisskall vi undersöka möjlighelerna lill en rävarubeskaltning, och jag önskar ErikWärnberg all lycka på vägen. Men tro nu inte att man med del löser några av deväsentliga problemen när del gäller all finansiera de ulgifler vi kostar på ossför att läcka de reformer vi i stort samförstånd enar oss om all genomföra. Yllerligare bara några få ord. När sä emfatiskt argumenterarför stabilisering må det väl ändå vara tillåtet för mig atl påpeka alt vi påHaga träffade en överenskommelse över och utanför partigränserna, med LO, TCO,och - men visste ju inte hur brållom han skulle haför atl hoppa av frän den rundabordskonferensen. Sänkningav inkomstskatten, m. m. HenJOSEFSON (c) kort genmäle: Finansminislern talar om konsekvensen av en rävarubeskaltning när detgäller exporten, men arbetsgivaravgiften har ju en liknande effekl. Vi har pekal pä att arbetsgivaravgiften har ensådan uiformning atl den drabbar hårt inom vissa näringsgrenar - och det gällerbåde på exportmarknaden och, alldeles speciellt, på den inhemska marknaden.Därför anser jag all del finns all anledning atl pröva en metod som innebäratl man lägger skallen på annal än pä arbetskraften. () kortgenmäle: Finansminislern missförstod mig när jag talade om .sjukförsäkringsavgiften,och jag hoppas alt missförståndet inte var avsiktligt. Vad del gällde var ju omman skulle kräva kompensalion för nya åta- Sänkningav inkomstskatten, m. m. ganden, och jag påpekadeall avdraget för sjukförsäkringsavgiften inte var ell nytt åtagande. Det fannsdär, del var inte nytt. Atl del sedan har betydelse för budgetläget i stortharjag naturligtvis aldrig bestridit. Såhar vi frågan om uppskrivning av kronan. Jag hoppas, herr talman, - men man ärju lilel ivrig ibland - all jag inie sade atl oreserverat harställt sig bakom tanken pä en uppskrivning; jag ville påminna om all han varintresserad av atl diskutera frågan. Jag tror all jag ullryckle mig myckelförsikligl, för så långt skulle jag verkligen inte vilja sträcka mig som tillatl göra sådana uttalanden. Finansminislernsade alt vi inte kan bedriva en hård ålslramnings-politik här hemma bara föratt fä möjlighet atl appreciera, atl skriva upp vår valuta. Det är ju intefråga om alt driva en härd åtstramnings-politik i vanlig mening. Siluaiionen ärden -jag upprepar det - all del krävs 20 procents lönehöjning för atl gelönlagarna i verklig inkomstökning. Om man med 10 procents nominelllönehöjning -jag lar den siffran som exempel - kan ge inkomsttagarna sammareella löneökningar, måsle det ändå vara betydligt fördelaktigare. Det skaparmöjligheter till en lugnare prisutveckling. Vi dämpar inflationstakten härhemma. Det har hela landet, inte bara löntagarna, nytta av. Vi får dessulommöjligheler all ge vår krona siörre köpkraft internalionelll sell och kandärigenom också göra dd möjligt all appreciera. Fråganär för tidigt väckt, sade flnansministern . När är del lagom alt ta uppsädana här frågor? Risken är ju den atl om man vänlar för länge låser man sigpä olika håll och föriänger avtalsrörelsen. Till min stora förvåning åberopadefinansministern själv tvångsingripandel i . Jag slod ändå häruppe i talarstolen och sade att om statsmakterna är villiga allgarantera löntagarna en ordentlig marginalskallesänkning, då kommerlönerörelsen - som dä var väldigl hårt uppskruvad -alt bli betydligt lugnare.De tvångsåtgärder som sedan blev ofrånkomliga utlöstes just avall vi inte log sådana initiativ och gav sådana garantier. Vadjag nu lalar om är att statsmakterna skall garantera löntagarorganisationernaall de skall fä den 3-procentiga löneökning som de begär. Lönlagarna är inteintresserade av nominella löner, de är iniresserade av vad de verkligen kanköpa för. Jagupprepar atl apprecieringen av kronan skall framkomma som resullal av denstabiliseringspolilik som vi för här hemma. Del innebär inie all vi blir osamsmed omvärlden. Del ligger i omvärldens inlresse all de olika länderna för ensådan politik, vart och ell för sig, för del ger slyrka åt den internationellavalutamarknaden. Jag tvingas dela upp mina inlägg enligl den nya debattordningen ikammaren. Lål mig nu försl säga någonling till i . När beslå mig med tvetalan länkle han na- lurliglvis lilet försnabbt. Han har dragit en jeremiad över skattebelastningen, och jag ger honomgärna rätt i all pä den punklen har moderaia samlingspartiet inie förändrat sigfrän det gamla dagar, ulan så har ni alltid gjort. Menskillnaden är den atl när ni jämrade er över skattebelastningenvar ni sä ärliga all ni försökte svara på frågan: Om man nu sänker skallen, vadivingas man dä alt reducera i avseende på det sociala reformprogrammei för alldärmed inie försvaga finanspoliliken och skapa svårigheter i den ekonomiskahanteringen? Nigick ju t. .0. m. så långt för all balansera den skallesänkning ni lalade omunder 1950-lalel, som i som gammal riksdagsman mycket välminns, all ni attackerade de allmänna barnbidragen, bl.