prot · FX0995 · 1974-12-31 00:00:00 — Men denna politik har haft den förtjänstenatt den hitintills har utestängt andra stater från kärnprov. Det allvariiga medvad som har hänt är, som utrikesministern påpekat, att en ny stat har gjortprov. De s. k. tröskelstaterna, som alltså har resurser att producerakärnvapen, kan av entré på detta område nu känna sig föranlåtna attsjälva gå vidare, närmast sådana stater som och . har sagt att detta är ett fredligt prov, men det ärsamma teknologi för de fredliga proven av detta format som för vapenproven. Denförklaringen håller med andra ord inte. Om man skall beteckna den indiskahändelsen på något sätt skulle jag föredra att välja en indisk pressröst, somtalar om regimens totala ansvarslöshet i sammanhanget. Sverigehar redan i framfört några synpunkter vid nedrust- ningskonferensenpå detta område. Detta påpekande från svensk sida har naturligtvis varitytterligt befogat, vilket också gäller utrikesministerns kritik iformen något mildare, såvitt jag kan förstå, än det statsministern sade förnågra dagar sedan. Men huvudinnehållet är detsamma. säger utrikesministern att man borde försöka få tillstånd internationell kontroll över fortsatta sprängningar. Det är alltid något,men det angriper inte huvudsaken. Det kan medverka till att strålningseffekteroch annat kommer under kontroll, men det påverkar inte själva huvudfrågan. "Det är naturligt, att en stor del av omvärldenuppfattar de nu inledda provsprängningarna som ett allvarligt missbruk av ettfattigt lands mänskliga och materiella resurser." Denna formulering föranleder mig att direkt ställa frågantill utrikesministern: Hur kommer detta kärnprov att påverka det svenskabiståndet och den svenska hjälpen till ? På denna direkta fråga av kanjag bara svara att det i det aktuella läget inte påverkar den svenskaregeringens bedömning av det stöd - ekonomiskt bistånd och humanitär hjälp tUl som denna riksdag har beslutat. Vad framtiden bär i sitt sköte pådetta område vågar jag inte uttala mig om. Det har varit lätt att i världspressenframställa och så har också skett - såsom landet med tiggarskålen iena handen och kärnvapnen i den andra. Ändå tycker jag att utrikesministernsståndpunkt i denna del är invändningsfri. Vi kan inte låta en åtgärd somregimen vidtar påverka folkens standard, öka deras lidande, genom att vi skulledra sådana negativa konsekvenser av detta. Jag beklagar att denna ståndpunkt -att människan skall gå före regimen icke alltid har varit den som kommit tilluttryck inom för u-landsbistånd. Där har mantvärtom polemiserat mot denna ståndpunkt i olika sammanhang. Men det är klart att det ter sig groteskt att ett land,som har ett hjälpbehov uppskattat till , börjar ett kärnprogram som om det genomförs fullt ut enligtindiska beräkningar skulle kosta kanske lika mycket. Överläggningen var härmed slutad. Om åtgärder mot en skärpt villabeskattning § 10 Omåtgärder mot en skärpt villabeskattning Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 17 majIntagna fråga, nr 218, till herr bostadsministern, och anförde: har frågat bostadsministern omde aviserade höjningarna av småhusens taxeringsvärden kommer att föranledasådana Ang. tidpunkten för inkallelse till militär grundutbildning justeringarav skattegränserna att en skärpt viUabeskattning undvikes. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Bostadspolitiken i dess helhet övervägs för närvarandeinom regeringen. Villabeskattningens utformning är en del av dennaproblematik. Frågan om vilken hänsyn som skaU tas till de väntade höjningarnaav taxeringsvärdena bör lämpligen prövas i samband med bostadspolitiken istort. En proposition i ämnet avses som redan aviserats komma attföreläggas årets höstriksdag. Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Jag har såsom framgått av frågan inte protesterat mot justerar taxeringsvärdena . Vad frågan i stället handlar om ärhuruvida man i samband med sådana justeringar också skall ändra skattereglerna.Låter man skattereglerna vara oförändrade, drabbas många småhusägare avbetydande utgiftsökningar för sitt boende. Samma hus blir dyrare att bo i utanatt någonting hänt med huset, utan att kapitalkostnaderna har stigit och utansamband med att kostnaderna för drift och underhåll ökat. Förra gången en justering av taxeringsvärdena genomfördes- ville man undvika denna effekt. Därför höjde man samtidigtdet gränsvärde där villaskatten ökar från . Dessutom mer änfördubblade man det s. k. grundavdraget. Om man inte gör sådana förändringar i skattereglerna ocksåden här gången, betyder det att t. ex. ett vanligt kedje- eller radhus här iStockholmstrakten blir drygt I dyrare att bo i. Det är i genomsnitten 7-procentig ökning av boendekostnaderna för den sortens hus utöver defördyringar som hänger samman med eventuellt höjda taxor, ökade bränslepriseretc. Jag utgår, herr talman, från att regeringen ser överbestämmelserna och lägger fram förslag i den bebådade bostadspropositionen ihöst. Om den inte gör det, får jag väl tillfälle att återkomma då. I debatten har angelägenheten av att åstadkomma ekonomiskutjämning mellan småhus å ena sidan och bostadsrätter och vanliga hyreshus åandra sidan diskuterats mycket. Jag tycker att det är en riktig strävan; manbör söka åstadkomma en sådan utjämning, men då bör det också vara en självklarutgångspunkt att välja sådana metoder som inte innebär en försämring försmåhusboendet. Överiäggnlngen var härmed slutad. § 11 Ang. tidpunkten för inkallelse till militär grundutbildning Herr försvarsministern erhöll ordet för attbesvara ' (c) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr211, och anförde: har frågat, om jag har observeratatt den militära grundutbildningen för en stor grupp studerande värnpliktiga börjar den4 juni, medan deras skolår avslutas och om jag i så fall harvidtagit eUer övervägt åtgärder för att komma tiU rätta med problemet. Skolans läsår omfattar i samtliga årskurser 40 veckor.Detta gäller även den gymnasiala utbUdningens sista årskurs, vars vårtermindärför slutar , rycker vissa värnpliktiga in,bl, a. plutonsbefälsuttagna värnpliktiga vid armén, för att fuUgöra sinmilitära grundutbildning. Tidpunkten för inryckningen är gemensam för dessavärnpliktiga. Den gymnasiala utbUdningens avslutning för sådana värnpliktigavarierar dock, eftersom dag för terminens slut faststäUes av respektiveskolstyrelse. Problemet med den tidsmässiga kollisionen löses genom attrektorerna beslutar om ledighet för elever som skall fuUgöra värnplikt. Ang. tidpunkten för inkallelse till militär grundutbildning Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret. Det är ju så att allt flera av de värnpliktiga befinnersig i den situationen att de får fortsätta med värnpliktsutbildningen direktefter sin gymnasieutbUdning. Jag uppfattar det så, att det inte bara är enliten ridsmässig konflikt, låt oss säga mellan och , utanjag anser att pojkarna har behov av ett uppehåll mellan den utbildning somgymnasieskolan ger och den utbildning som sedan värnpUktstjänstgö-ringen ger,för att de skall liksom vara sugna på att få fortsätta med en annan utbildning.Vi måste utgå från att också värnpliktsutbildningen är en intensiv utbildning,och de värnpliktiga har helt enkelt ett behov av ett uppehåll mellan denvanliga skolan och inryckningen tUl miUtärtjänst. Vi vet att många värnpliktigahar personliga svårigheter, och jag tror att denna brist på uppehåll mellanskolan och inryckningen kan vara en orsak tUl det. Det är angeläget att utbUdningenkänns meningsfylld. Om den inte gör det kan det helt enkelt bero på att man ärskoltrött när man går från den ena utbUdningen tUl den andra. Jag beklagar att försvarsministerninte hade annan lösning på problemet än den som anges i sista meningen, att"kollisionen löses genom att rektorerna beslutar om ledighet för eleversom skall fullgöra värnplikt". Det löser inte det problem som jag vUlkomma åt. Jag vill att uppehållet skall bli så långt att en fortsatt utbildningkänns stimulerande för de studerande som går in i värnplikten. Jag vill bara göra en invändning mot herrKorpås' resonemang. Det är inte på det sättet att antalet befälsuttagna - detär ju dem det gäller - har ökat. Allt fler ungdomar går i gymnasieskolan,men det är inte många av dem som är uttagna till den tjänst det här gäller, Iallmänhet kan det vara ett par tre i klassen som måste rycka in tillvärnpliktstjänst . Frågan om övningsuppehåll är en annan sak. I och för sigär det viktigt att vi funderar över hur man skall kunna undvika att de ungatvingas genomgå utbUdning utan möjlighet till avbrottför rekreation. Jag tolkade inte ' fråga så att den gäUde den saken 2 protokoll 1974. Ang. den tidsmässiga samordningen mellan värnpliktsutbildningoch studier utan ensamordning av tiderna för skolavslutning och inryckning. Där har jagkonstaterat att vi kan åstadkomma en lösning genom att rektorerna gerledighet. Jag tror också att man kan lösa dettatekniska problem genom att rektorerna ger ledighet. Men det känns väl extraolustigt för en studerande, som har hållit ihop med sin grupp, att lämna dennågra dagar tidigare än de andra slutar. UtbUdningen för dem som tas ut till befälsutbildningupplever jag som i hög grad teoretisk. Därför är problemet särskilt stort justför dem då de efter en kvalificerad utbildning skaU fortsätta direkt till enannan kvalificerad utbUdning. Jag tror det vore angeläget att fundera också påden problematiken. Överläggningen var härmed slutad. § 12 Ang. den tidsmässiga samordningen mellanvämpliktsutbildning och studier Herr försvarsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den16 maj intagna fråga, nr 213, och anförde: har frågat om jag avser vidtaytterligare åtgärder för att förbättra den tidsmässiga samordningen mellanvärn-pliktsutbUdningen inklusive utbildningen för vapenfri tjänst ochstudier. Frågan åsyftar förmodligen samordningen mellan in- ochutryckningstidpunkternas förhållande till den eftergymnasiala utbildningensläsår. Åtgärder har vidtagits för att anpassavärnpliktsutbildningen till det eftergymnasiala utbildningssystemet. Inom ramenför den pågående försöksverksamheten med avkortad grundutbildning har vissaförbättringar kunnat uppnås. Den i två perioder delade utbildningen avplutonsbefälsuttagna värnpliktiga vid armén har upphört och ersatts med ensammanhållen utbildning. Inom flottan och flygvapnet försöker man placera devärnpliktiga som avser att bedriva eftergymnasiala studier i sådanabemanningsgrupper respektive utbildningsomgångar som har den tidsmässigt bästasamordningen med studier. Jag vill också erinra om att ett allt större antalvärnpliktiga numera får påbörja sin grundutbildning , dvs,innan de hunnit börja eventuella eftergymnasiala studier, I samband medeventuella ytterligare förändringar av värnpliktsutbildningen räknar jag medatt samordningsfrågorna beaktas. Frågan om den tidsmässiga samordningen mellan vapenfriatjänstepliktigas utbildning och civila studier ligger inom chefens förarbetsmarknadsdepartementet verksamhetsområde. Jag har dock inhämtat att detinte föreligger några egentliga samordningsproblem mellan vapenfriatjänstepliktigas utbildning och civila studier. HerrWIKSTRÖM (fp): Jag tackar försvarsministern för svaret. Jag är medveten om att det skett betydande förbättringarpå senare år när det gäller samordningen tidsmässigt mellan värnpliktsutbildningoch studier. Jag tar också fasta på att man, som herr försvarsministern säger,när ytterligare förändringar av värnpliktsutbUdningen kan komma skall försökabeakta samordningsfrågorna ytterligare. Det är möjligt att det numerärt inte rör sig om något merbetydande antal fall där denna samordning inte fungerar, men det finns dockmånga sådana fall. Den direkta anledningen till min fråga var ett brev som jagfick från rektorn för ett av de frikyrkliga samfundens teologiska seminarierdär han påpekade att det ofta bland hans elever förekom att de inkallades tillden första tjänstgöringen t, ex. , mitt i ett läsår, eUer som iett par nu aktuella fall . Då har de påbörjat exempelvis detandra årets studier och hunnit gå och skall sedan avbrytadessa studier. Jag är medveten om att detta problem till viss del liggerinom verksamhetsområde men skulle ändå vilja beförsvarsministern att tala med arbetsmarknadsministern om det finns möjlighetatt ytterligare beakta det här samordningsproblemet. För de enskUda människordet drabbar kan detta betyda ett ganska allvarligt studieavbrott. Densituationen kan man inte klara på annat sätt än att man försöker ta mycket storhänsyn när det gäller den individuella handläggningen. Ang. den tidsmässiga samordningen mellan vämpliktsutbildningoch studier Eftersom jag, sominrikesminister, haft att ta ställning till de vapenfrias tjänsteförhållandenvill jag säga att mitt intryck är att arbetsmarknadsverket i mycket hög gradförsökt tillmötesgå de enskildas intressen när det gäller studier och beviljatuppskov. Men det är klart att kan man komma i den situationen attuppskoven varit så många att det är nödvändigt att inkalla vederbörande för attfullgöra tjänsten. Jag är helt övertygad om att arbetsmarknadsministern följerden här frågan med intresse och skulle det bli anledning antar jag att hankommer att vidta åtgärder i den riktning som har efterlyst." Överiäggnlngen var härmed slutad. På förslag av herr talmannen beslötkammaren att återstående på föredragningslistan upptagna enkla frågor skullebesvaras efter behandlingen av två gånger bordlagda utskottsbetänkanden. § 13 Föredrogs, men bordlades åter finansutskottetsbetänkanden nr 24-28 samt skatteutskottets betänkanden nr 40 och 41. Nr 95 § 14 Facklig förtroendemansställning på arbetsplatsen, m. m. 30 maj1974 Föredrogs inrikesutskottetsbetänkanden Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m m. nr 14 ianledning av motioner om anställningstrygghet m. m., nr 15 i anledning avpropositionen 1974:88 med förslag till lag om facklig förtroendemans stälhiingpå arbetsplatsen m. m. jämte motioner samt nr 16 i anledning av propositionen 1974:77 med förslag tUllag om rättegången i arbetstvister, m. m., jämte motioner. betänkande nr 14, 15 och 16 debatteras iett sammanhang och yrkanden beträffande dessa betänkanden får framställas underden gemensamma överläggningen. antog under höstsessionen 1973 lagen omanställningsskydd, som skulle träda i kraft . Enligt 21 § idenna lag utgick vid permittering full lön till arbetstagaren i den månpermittering-en varat eller sammanlagt mer än 30dagar under samma kalenderår. Permitteringslön utgick dock ej om permitteringenvar en följd av att arbetet var säsongbetonat eller annars tUl sin natur intesammanhängande. I detta betänkande behandlades deunder den allmänna motionstiden väckta motionerna 1974:1146 av m. fl. (vpk) vari yrkats att21 § lagen om anställningsskydd skulle få av motionärerna föreslagen lydelse,innebärande att permitteringslön skulle utgå efter tio dagars permitteringunder , oavsett om dagarna utgjorde en sammanhängande period eller ej, 1974:11 50 av m. fl. (m, c), 1974:1541 av m. (c, m, fp) vari yrkats att beslutade att 32 § andra stycket lagen omanställningsskydd skulle erhålla av motionärerna föreslagen lydelse,innebärande att rätt till överläggning alltid skulle tillkommaarbetstagarorganisation om den tilltänkta åtgärden berörde eller kunde beröramedlem i organisationen, 1974:1558 av m. fl. (vpk) vari yrkats 1. att riksdagenuttalade sig för att deltagande i strejk aldrig fick utgöra grund föruppsägning eller avsked, 2. att förslagskyndsamt utarbetades och förelades om att i lag förbjudasvartlistning av arbetare, 3. att förslagutarbetades om ändringar i arbetsmarknadskungörelsen som hindrade avvisande avarbetssökande som av arbetsförmedling funnits kvalificerad och anvisats arbetesamt 1974:1571 av m. fl. (m,c, fp), såvitt nu var i fråga (yrkande 1). 1. beträffandedeltagande i arbetskonflikt som grund för uppsägning att skulle avslåmotionen 1974:1558, yrkandet I, 2. beträffande lönvid uppsägning och permittering att motionerna 1974:1146, 1974:1150 och1974:1571, yrkandet 1, inte föranledde någon åtgärd, 3. beträffandevidgad överläggningsrätt att i anledning av motionen 1974:1541 gavKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 4. beträffandeförbud mot svartlistning m. m. att skulle avslå motionen 1974:1558,yrkandena 2 och 3. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m 1. beträffande deltagande iarbetskonfUkt som grund för uppsägning av (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1558, yrkandetI, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört, 2. beträffande lön vid uppsägningoch permittering av (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:1146 samt medavslag på motionerna 1974:1150 och 1974:1571, yrkandet 1, för sin del skulleanta av reservanten framlagt förslag till lag angående ändring i lagen(1974:12) om anställningsskydd, innebärande att lön skulle utgå vidpermittering som omfattade , oavsett om dessautgjorde en sammanhängande period eller ej, 3. beträffande vidgadöverläggningsrätt av (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1541 skulleanta av reservanten framlagt förslag tiU lag angående ändring i lagen (1974:12)om anställningsskydd, 4. beträffande förbud motsvartlistning m. m. av (vpk) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1558,yrkandena 2 och 3, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservantenanfört. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande ekonomiska konsekvenser för företag ochanställda vid driftinskränkning på grund av force majeure av herrar () och (). Maj:t hade i propositionen 1974:88, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoll över arbetsmarknadsärenden den 5 april1974, föreslagit att anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag omfacklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. 2. lag om ändringi statstjänstemannalagen (1965:274), 3. lag om ändringi lagen (1936:320) om skydd mot vräkning vid arbetskonflikter, 4. lag om ändringi lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, 5. lag om ändringi lagen (1939:727) om förbud mot arbetstagares avskedande med anledning avvärnpliktstjänstgöring m. m., 6. lag om ändringi lagen (1945:844) om förbud mot arbetstagares avskedande i anledning aväktenskap eller havandeskap m. m., 7. lag om ändringi lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare, 8. lag om ändringi arbetarskyddslagen (1949:1), 9. lagom ändring iförmånsrättslagen (1970:979), 10. lag om ändring i lagen (1974:12) omanställningsskydd, 11. lag om ändring i lagen (1974:13) omvissa anställningsfrämjande åtgärder. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesbl. a. följande: "Förslaget tiU lag om facklig förtroendemansställning på arbetsplatsen är avsett att ge underlag för och stöd åt detfackliga arbete, som utgör en förutsättning för att de senaste årens reformerpå arbetslivets område skall kunna förverkUgas fullt ut. Lagförslaget tar iförsta hand sikte på fackliga uppgifter som direkt rör de anställdas intresseni förhållande till arbetsgivaren men omfattar också andra med fackligverksamhet sammanhängande frågor. En förutsättning för lagens tillämpning äratt den facklige förtroendemannen är anställd hos arbetsgivaren och verksam påarbetsplatsen. Det är den lokala fackliga organisation som är eller brukar varabunden av kollektivavtal för arbetsplatsen som har ansvaret för den fackligaverksamhet som avses i lagen. Vidare är det den organisationen som utser vilkaarbetstagare som skall vara fackliga förtroendemän i lagens mening. Lagförslaget innebär att det vid tvist är den fackligaorganisationen som bestämmer lagens tillämpning intill dess tvisten harprövats. Undantag görs endast för fall då säkerheten påarbetsplatsen, viktiga samhällsfunktioner eller därmed jämförliga intressen kanäventyras. Om organisationen föranleder felaktig tillämpning av lagen och harinsett eller UppenbarUgen borde ha insett felaktigheten, kan den ådömas skadestånd.Däremot går den facklige förtroendemannen fri från påföljd om han handlar medorganisationens godkännande. Enligt förslaget får en facklig förtroendeman inte hindrasav arbetsgivaren i sitt fackliga uppdrag. Dessutom ger lagen ett skydd motförsämrade anställningsförhållanden och anställningsvillkor på grund avuppdraget. En facklig förtroendeman föreslås vid driftinskränkningar fåföreträde till fortsatt arbete under förutsättning att han har fackligauppgifter av särskild betydelse för verksamheten på arbetsplatsen. Facklig förtroendeman får enligt lagförslaget rätt tillerforderlig ledighet för att utöva den fackliga verksamheten. Ledigheten fårdock inte sträcka sig längre än som är rimligt med hänsyn till förhållandena på denenskilda arbetsplatsen och skall förläggas så att den inte medför betydandehinder för arbetets behöriga gång. Ledigheten skall i första hand bestämmasefter överläggning med arbetsgivaren. Facklig verksamhet som avserarbetsplatsen föreslås få ske på betald arbetstid. Flertalet regler föreslås bli dispositiva för att de genomkollektivavtal skall kunna anpassas till de varierande förhållanden som råderpå olika arbetsplatser. De grundläggande reglerna om skyddet för en fackligförtroendeman är dock tvingande. I fråga om den offentliga sektorn föreslås att grunderna ilagen om anställningsskydd skall gäUa också beträffande offentligt anställda.Detta medför vissa ändringar i statstjänstemannalagen. Förslaget innebär bl. a.att rätten att förordna tjänsteman begränsas samt att uppsägningskall föregås av varsel och överläggning enligt lagen om anställningsskydd.Undantag görs t. v. för reglerna om turordning och företrädesrätt till ny anställning.I dessa delar krävs ytterligare överväganden i samråd medpersonalorganisationerna. Lagförslagen föreslås träda i kraft den 1 juli-1974." I detta sammanhang hade behandlats dels den väckta motionen 1974:558 av m. fl. (m) vari i yrkandet5 hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning ochförslag angående rätt till utsträckt tjänstledighet med bevaradanställningstrygghet för föräldrarna i samband med barnsbörd och vård av småbarn i enlighet med vad i motionen anförts. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. dels de ianledning av propositionen väckta motionerna 1974:1809 av m. (s), 1974:1810 av iStockholm (s) och i (s) samt 1974:1811 av i Järvsöm. (c, m, fp) vari hemställts att skuUe 1. besluta attikraftträdandet av lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsenskulle uppskjutas 6 månader och således skulle ske , 2. hos Kungl.Maj:t hemställa om initiativ till förhandlingar mellan arbetsmarknadens parteri syfte att åstadkomma klarare riktUnjer för lagens tolkning, samt 3. hos Kungl.Maj:t hemställa om förslag tUl innevarande års riksdag om inrättande av entolkningsnämnd i enUghet med vad som i motionen anförts. 1. beträffande utvidgning av lagstiftningen om fackligaförtroendemän till att gälla icke anställda m. m. att motionerna 1974:1809 och1974:1810 inte föranledde någon åtgärd. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. 2. beträffandeinrättande av tolkningsnämnd m. m. att motionen 1974:1811, yrkandena 2 och 3,inte föranledde någon åtgärd, 3. att riksdagenskulle anta I § i det i propositionen 1974:88 framlagda förslaget till lag omfacklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, 4. att riksdagenmed avslag på motionen 1974:1811, yrkandet I, skulle anta det ovan upptagnalagförslaget i övrigt, 5. att riksdagenmed förklaring att propositionen borde ändras i fråga om förslaget till lag omändring i statstjänstemannalagen (1965:274) skulle anta förslaget med denändringen att 35 § erhöll av utskottet föreslagen lydelse, innebärande attuppsägning i annan än skriftlig form skulle vara ogiltig, 6. att riksdagenskulle dels avslåmotionen 1974:558, yrkandet 5,