prot · FX09114 · 1974-12-31 00:00:00 — Denborgeriiga propogandan var avsedd att ge svenska folket ett intryck av att vihade ett dåligt näringslivsklimal i vårt land. Människorna skulle bibringasuppfattningen alt näringslivet hade stora lönsamhetsproblem, som gick ut översysselsättningen. Del var en gammal konservativ taktik, som främstcenterpartiet använde i valrörelsen. Med hjälp av människornas välmotiveraderädsla för arbetslöshet skulle företagsägarnas vinster ökas. Företrädare förnäringslivets organisationer klagade bittert över den dåliga lönsamheten ochönskade i samma andetag en ny regering. Svensk industri larstryk uiomlands,sadeSvenska företagares riksförbund med många medlemmar bland de borgeriigaledamöterna i denna riksdag. Andra talade om att djup depression skulle spridasig i landet om socialdemokratin vann valet. Företagarna har förloratframtidstron, sade man vidare. 1 detta svartmålningsklimat lovade centernförelagen befrielse från vissa skatter och avgifter. Detjag här har skildrat mot bakgrunden av dagens debatt om övervinster ochekonomi är egentligen faktiska bedömning av konjunkturer och avnäringslivels lönsamhet - den bedömning som hadeunder valrörelsen . 1sommar har vi sett hur det gick för det svenska näringslivet under fiolåret.Den ena företagsgruppen efter den andra har redovisat allt högre vinster för1973. Så här efteråt har näringslivet betecknat 1973 som ett av de allra bästaåren för svensk industri sedan . Det år då de borgerligapartierna och näringslivsrepresentanterna klagade över bristande lönsamhet ochkrävde lättnader blev alltså - när boksluten var klara - ett av de allra bästaåren för industrin. Ochlönsamhetsutvecklingen har, som vi redan känner till, blivit ännubättre. vinster blir på många håll rekordhöga. Mennär vi gör detta konstaterande, låt oss då se vad förslag och bedömningarhade kunnat leda till, om de hade fått ligga till grund för beslut. Centernsmedel för att skapa nya jobb var ju : Öka lönsamheten i företagen -sänkt arbetsgivaravgift för vissa områden, ingen arbetsgivaravgift förnetloantalel nyanställda i tre är, hundratals miljoner i höjda bidrag! Dessaförslag, som kom med , skulle ha fått genomslagskraft justi,år, 1974, bedömning var uppenbariigen alt lönsamheten 1974 skullebli så dålig alt företagen skulle behöva lättnader och bidrag. Frånsocialdemokratiskt håll hävdade vi motsatsen. Vi sade; Företagen behöver ingalättnader och bidrag. Vi framhöll vidare alt högre lönsamhet i förelagen inteautomatiskt ger fler sysselsatta. förslag om att öka de redan högavinsterna skulle knappast ha givit ett enda nytt jobb utan bara inneburit ännuhögre bolagsvinster. Nuvet vi att vinster som sagt blir rekordhöga, och detta utan av centernföreslagna lättnader och bidrag. Hade dessa förslag om 8 protokoll 1974. lättnader och bidragblivit beslutade, så skulle de bara ha inneburit ökade förmåner tillaktieägarna på skattebetalarnas bekostnad. Nukräver höjd bolagsskatt , Jag kan inte se detta förslag påannat sätt än så att man nu erkänner sin felbedömning och att man nu försökersopa igen spåren av sina ekonomiska bravader under valrörelsen. Men nog är dettvära kastningar alllid. Och det är nästan så att man litet vänligt skullevilja säga att del var lur för egen skull att man inte vann valet. Förhur skulle man ha gjort med sina vallöften och ökat förelagens lönsamhet för1974 och därmed medvetet eller omedvetet ha tvingats alt föra en totaltfelaktig ekonomisk politik detta år? Del verkar vid en närmare granskning somom har kommit alldeles i olakt. ville förbättralönsamheten , trots att man då kunde räkna med god vinstutvecklingdetta år. , 1974, vill höja bolagsskatten , trots att vi inte vet hur vinstutvecklingen kommer att bli 1975. Regeringen har för sindel sagt att eventuella åtgärder kommer att övervägas först när vinst-och konjunkturutvecklingen bättre kan bedömas. Men centernväntar inte på en sådan bedömning utan lägger fram sina förslag med hänsyn tillden rådande debatten. Jagvill, herr talman, något beröra de höga företagsvinsterna ur en annansynvinkel. Vinstutvecklingen under1974 har föranlett tvä förslag från regeringen - del av vårriksdagenantagna förslaget om den 20-procentiga avsätt ningen till arbetsmiljöfonderna, och det i går framlagda förslaget om ytterligare en 15-procentig avsättning till särskilda investeringsfonder. Ingelav förslagen påverkar förmögenhetsfördelningen mellan kapital och arbete. Genombåda förslagen - främst genom arbetsmiljöfonderna - får löntagarnainflytande över företagens investeringar. Båda förslagen skapar vissa restriktioner för aktieutdelningen. Förelagen - men således inte aktieägarna - får behålla de höga vinsterna. Förslagen innebär att vinsterna skall användas till investeringar och inte till aktieutdelning. Men del sker inte några ingrepp i förmögenhetstillväxten, och naturligtvis måste vi då från socialdemokratiskt håll säga följande; Varken social demokratin eller fackföreningsrörelsen kan acceptera en utveckling, som innebär att kapitalägarna ensamma tar hand om de stora vinsterna och alt kapitalägarna blir rikare och rikare. Lönlagarmedverkan i kapital bildningen måste därför byggas upp, och stora vinster skall självfallet inte bara förbehållas aktieägarna. De anställda skall i kraft av sin ar betsinsats också ha sin rättmätiga del. Atthöja bolagsskatten löser ingalunda detta problem. tal ombolagsskatterna är ett försök att ändra fördelningen mellan olika kapitalägare,men inte ett försök att ändra på fördelningen mellan kapital och arbete. Urlönlagarnas synpunkt är det självfallet inte oviktigt - och jag vill gärnastarkt understryka delta - att arbetet för bättre arbetsmiljö får den skjulssom arbetsmiljöfonden på två miljarder kommer att utgöra. om är detta en godutgångspunkt alt kräva miljöförbättringar som de anställda tidigare icke haft.Inte heller är det ointressant att löntagarna får ett inflytande över utbyggnadav industrin och över lagerinvesteringar. Det viktiga är tvärtom att vi hardessa resurser och att människorna ute på arbetsplatserna nu fått en tryggareställning och en ökad makt. Händelserna t. ex. i och vid iLinköping visar hur viktigt del är att lönlagarna direkt kan gripa in ochpåverka förhållandena på arbetsplatsen. Detta har blivit möjligt genom denlagstiftning som socialdemokratin och fackföreningsrörelsen drivit igenom. Närvi först tog upp denna fråga svarade man från borgerligt håll med alt hänvisatill företagens lönsamhet. Del blir inte bättre av att ni sade detta under ettav de minst vinstrika år som svenskt näringsliv någonsin har haft. säger nija - det skall erkännas - men del är sedan reformernas grund har lagts av arbetarrörelsen.På detta sätt har ni alltid gjort - ni har liksom kommit efter. Delavgörande är dock att i debatten om ekonomi och vinster kunna konstatera att deanställda inte har några möjligheter att bestämma över vinster som läggs kvarinom företagen hos aktieägarna. Löntagarna måste därför tillförsäkras del avsjälva förmögenhetstillväxten i företagen. Detta blir, herr talman, enangelägen fråga . I förslaget till nytt partiprogramhar socialdemokratin också deklarerat sin vilja att angripa denna fråga, ochtillsammans med fackföreningsrörelsen skall vi också klara detta. HerrÅSLING (c) kort genmäle; i och statsrådsberedningen gör en historieskrivningsom tarvar en del kommentarer. Han tecknar en bild av den gångnahögkonjunkturen som verkligen bör nyanseras. Centernhar för sin del i sin näringspolitik och i den skatte- och avgiftsbelastningsom vi vill inordna i näringspolitiken haft som riktmärke att flytta överbelastningen från arbetskraftsintensiva till kapitalintensiva företag.Genomgående för regeringen har varit, alltifrån högkonjunkturens extraavskrivningsmöjligheler till den aktuella s. k. , att främjakapitalintensiteten i företagen. Vi menar all detta kan man inte hålla på med ilängden utan att det får beklagliga sysselsättningspolitiska konsekvenser. Närherr i här talar om alt vi föreslår en höjd bolagsskatt utan altveta vad vinsten blir, kan mot detta ställas att regeringen arbetar för atthöja en arbetsgivaravgift som slår generellt helt oberoende av om del finns envinst eller inte. Bolagsskatten är selektiv på del sättet att den ändå drabbarde företag vilka har en vinstkapacilet som kan tas i anspråk. Detär en väsentlig skillnad mellan regeringens linje och i dettaavseende, och jag skulle gärna vilja att i gav oss ett svarpå den fråga som statsministern undvek att svara på , nämligen omdet inte är en riktig princip att skatter och avgifter las ut efter bärkraftäven när det gäller näringslivet. i (s)kort genmäle: Jag lade märke till att i sitt inlägg bekräftade attcenterpartiet hade framfört förslag som skulle ha inneburit ökadevinster för företagen under delta år. Ett av de förslagen var befrielse frånlöneskatt för alla företag, stora som små, för den del avlönesumman som svarade mot nettoökningen av antalet anställda. Men vad hade detförslaget fått för effekt i praktiken, om det hade genomförts? Jo, det hadeinneburit att stora och redan vinstgivande förelag - t. ex. , LM ,och andra - lack vare förslag skulle ha fått icke obetydligaytteriigare vinster. Detta förnekade inte heller . Det kan också lassom ett gott exempel på den bärkraftteori som alldeles taladeom. Låtmig tillägga att ni ju framförde detta förslag , då ni måsteha varit medvetna om de stora vinstökningar som höll på att uppstå i detsvenska näringslivet. () kortgenmäle: Det måste vara ett absurt missförstånd när i sägeratt jag har bekräftat att en lindring av löneskatten skulle ha som motiv att ökavinsten i förelagen. En lindring av löneskatten, alltså en sänkning eller enbegränsning av uttaget av arbetsgivaravgift, innebär för det första, herrPeterson, att ökade resurser ställs till ar-belsmarknadsparlernas förfogandeatt förhandla om. För del andra innebär det - och del var motivet för centernsförslag, som hade en klart sysselsättningspolilisk inriktning - att förelagenskulle få möjligheter att öka sysselsättningsgraden i ett konjunkluriäge därdetta var speciellt intressant. HerrPETERSON i (s) kort genmäle; Det är där vi hävdar motsatsen. Att för redan vinstgivande företagspäda på med ytteriigare vinster hade inte betytt ett enda nytt jobb. Ettvinstgivande företags lust att anställa ny arbetskraft beror på att verksamhetengår framåt, att orderböckerna fylls, alt förelagels varor efterfrågas, denlusten beror inte på ytteriigare lättnader och bidrag. förslag om renbefrielse från löneskatt för såväl stora som små företag skulledärför ha inneburit högre vinster för stora och redan vinstgivande företag.Förslaget hade icke inneburit någon ökning av personalen. På förslag av herr förste vice talmannen beslötkammaren uppskjuta den fortsatta överiäggningen till . §7 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ls propositioner Nr138 angående ändring i förordningen (1959:552) angående uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Nr158 angående godkännande av Wienkonveniionen om traktaträtten § 8 Anmäldes ochbordlades motionerna Nr 114 Nr1895 av herrar och den Nr 1896 av herrarGustafsson i och i Nr 1897 av herrar Janssonoch -------------- Nr 1898 av iTvärålund m.fl. Nr 1899 av i avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1974; 150 angående riktlinjer förbostadspolitiken m. m. §9 Meddelande ang. enkel fråga Meddeladesatt följande enkla fråga denna dag framställts, nämligen Nr 322 (vpk)till herr kommunikationsministern angående planerad indragning avpostkontor i : informerad om den starka lokala opinionsrörelsen för att hindraindragning av postkontoret i och den betydelsedelta postkontor har för de många pensionärerna och för bevarandet av enlevande centrumbildning i denna stadsdel? §10 Kammaren åtskildes .