prot · FX0972 · 1974-12-31 00:00:00 — De sammanlagda bidragen för tidningar somkan tänkas fä bidrag även uppgick till Redan istatsverkspropositionen förelåg en uppräkning av anslagen med 5,5 miljonerkronor. Den ram som utredningen skulle hålla sig inom var -enligt statsverkspropositionen och ytterligare 30 miljonerkronor enligt tilläggsdirektiven. Det innebär en ökning . har starkt betonat att man här har tjänstgjortsom ett beställningsskrädderi åt finansministern. Det förslag som presenterats- och som senare har accepterats av statsrådet bygger på de existerandereglerna och presstödsnämndens beslut i vad gäller tolkningen av dem. Med denenkla metoden för fördelningen av pengarna har det vill jag betona som enviktig sak - utredningen undgått att binda ris ät egen rygg inför detavslutande arbete som man står inför och som går ut på att göra en långsiktigbedömning och utvärdering av stödsystemet. Motiveringen till att man valt den här metoden med enautomatisk uppräkning vid fördelningen av den utökade ramen förproduktionsbidragen är att det saknas underlag för engenomgripande översyn av det nuvarande systemet. säger följande:"Det nu framlagda förslaget kan således ej ses som en indikation på vadutredningens slutliga förslag kommer att innehålla." Det är alltså viktigtatt betona dess provisoriska karaktär De avsteg som har gjorts från en renodlad automatik iuppräkningen har byggt pä vissa delrapporter frän de det vågar jag säga mycket ambitiöst upplagda undersökningarna och utlåtandena från utredningens ekonomiska experter. Det är i två fall som man har räknat upp bidraget med . Utredningen - och även finansministern anser det motiverat med en mer än proportioneU uppräkning av taken för storstädernas andratidningar, och all för utredningen tillgänglig informa tion talar för behovet av sådan uppräkning. 112 Mot denna bakgrund tycker jag attdet måste anses anmärkningsvärt attmoderaterna i sin motion och även i sin reservation, Uksom i Malmöi sitt anförande här, förklarar sig inte vilja acceptera höjningen till 13,5mUjoner kronor som tak för storstädernas andratidningar utan viU begränsa detmaximala bidraget tiU denna grupp tUl . De storstadstidningarsom erhåller maximalt bidrag skulle, om något tak inte fanns, ha ettbidrag som är cirka så stort som det maximala bidraget förstorstadstidningar. Detta skulle bli föUden om man lät dem få perton utan inskränkningar Det bör tilläggas att tidningar som ochArbetet har en central roU i samhällsdebatten genom både reportage och kommentarer.De lägger ner ett mycket förtjänstfullt arbete på rapportering från utrikes ochinrikes händelser. Jag är föivånad över att här gör en markeringsom enUgt min mening innebär inte fuU uppskattning av den insatsen. Att det lägsta bidraget till sexdagarstidningar med enrelativt liten upplaga årsvis sätts till är också väl motiverat,och här finns heller ingen reservation i utskottets betänkande. Jag övergår så till 17 § i presstödskungörelsen. Därföreslog ju pressutredningen ingen ändring i enlighet med det principieUaresonemang som man förde. Jag vågar säga att inom pressutredningen har nogfunnits känslan att 17 § inte ens kommer att överleva den granskning som skallske när man har fått fram ytterligare material, och dä vill man inte gärnalappa på det här just . Men även därvidlag gäller aUtså att utredningen villavvakta resultatet av de pågående undersökningarna. Jag vill också säga att presstödsutredningen ändå iskrivningen pekar fram mot vissa beslut i presstödsnämnden. Man pekar på att iFalun och har redan bidrag utgått även tUl förstatidningarna i en vissrelation, och man utgår från att den relationen skal] bibehållas. Det bUrberoende av presstödsnämndens beslut, men man ser detta som naturligt, och iskrivningen indikeras att också ytterligare sådana fall kan uppkomma. Man villinte uppträda med pekpinne i förhållande tiU presstödsnämnden, men man finnerdet naturligt att möjligheterna utnyttjas i enlighet med 17§. I utskottet har man ocksä tagit upp de s. k.ensamtidningarnas problem. Här finns vissa svårigheter. Det är känt att en delsådana tidningar har ekonomiska bekymmer trots att de inte är andratidningar ipresstödskungörelsens nuvarande bemärkelse. Man har då tittat litet på möjligheternaatt tillgodose dem med generella metoder. kom det också ett uppslag ien motion av och . Den motionen visade dock, att omvi ändrade systemet och införde generella regler skulle ett mycket stort antaltidningar få bidrag, och det skulle bli en ytterligare kostnad på 25 mUjonerkronor. Med generella regler finns det alltså där ingen lösning. 1 sitt betänkande erinrar emellertid utskottet ommöjUgheten för presstödsnämnden att bevilja bidrag även till dagstidning sominte är andratidning, om det med hänsyn tiU förhållandena inom tidningens helaspridningsområde är uppenbart att den har samma svårigheter som enandratidning. Utskottet erinrar också om att departementschefen vid beräkningenav anslagsbehovet för nästa budgetår har räknat med en viss 8 protokoll 1974. marginalför de ytterligare tidningar som under är 1974 eventuellt kan anses berättigadetill bidrag. Där finns det alltså en möjlighet att via 17 § i viss utsträckningfullföUa ansträngningarna att hålla tidningar vid liv på annat sätt än meddessa generella metoder. Som framgår av propositionen och av utskottets betänkandegörs det också en undersökning av det existerande presstödets effekter pådagspressen i dess helhet. Ett urval tidningsföretag studeras ingående, ochundersökningen bör inte endast kunna ge underlag för en utvärdering avpresstödet utan också för en prognos rörande olika typer av pressföretag. Denexpert som har hand om denna undersökning har gjort en kommentar tiU förslagetsstruktureffekter, och den kommentaren viU jag här gärna läsa upp med anledningav den kritik som har riktats mot förslaget och där man sagt att det skuUe ökaorättvisorna. Experten säger följande och bygger då på ingående undersökningarav läget inom dagspressen: "Sammanfattningsvis kan sägas om förslaget och denfördelning av produktionsbidraget som det leder tUl att denna del av detstatliga presstödet därmed inte får andra verkningar än den enligt studiet avpresstödets effekter har haft, eftersom andratidningarna inte harsamma möjligheter att absorbera den senaste tidens kostnadshöjningar somförstatidningarna har. Bidragssystemets huvudsyfte - att vidmakthållanuvarande presstruktur bedöms inte bli ändrad genom det framlagdaförslaget." Det är en kompensation för kostnadsökningar som alltså harett värde av ungefär samma slag som det tidigare systemet hade. Ända sedan första gången 1971beslöt att tillstyrka införande av produktionsbidrag till andratidningarna harutskottet betonat dess provisoriska karaktär. Man kom aUtså då fram tiU en parlamentariskutredning under medverkan av experter. Under sådana förutsättningar har detvarit lätt för att acceptera pressutredningens strävanatt göra så få ändringar som möjligt i provisoriet. Jagtolkade också anförande så att han där hade samma uppfattning.Med nuvarande tidsplan har det också varit irrationellt att lappa på det gamlasystemet. Om man då ser på de reservationer som avgivits tillutskottets betänkande fmner man att reservationen 1 bygger på ett missförstånd.I den reservationens att-sats föresläs att "ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört om ändringar i presstödskungörelsen ang.möjligheter för dagstidning som utkommer på annat språk än svenska att erhållaproduktionsbidrag." Jag vill dä påpeka att års riksdag anslöt sigtUl uppfattningen att produktionsbidrag i princip kan utgå även tUl tidning somutkommer på annat språk än svenska. Kravet i denna att-sats har alltsåtillgodosetts redan i betänkande föregående år. Bidrag har emellertid inte bedömts kunna utgå inom ramenför presstödskungörelsen därför att tidningen i fråga inte är att betrakta sombidragsberättigad andratidning i presstödskungörelsens mening. Det är viktigtatt påpeka att det när det gäller Eesti Päevaleht inte rör sig om någondiskriminering av en icke-svenskspråkig tidning. Problemet får uppmärksammas isamband med pressutredningens övervägande beträffande en rad andra tidningarsoch tidskrifters problem. Det är många svenska tidningar som befinner sig isamma predikament som Eesti Päevaleht, nämligen att det nuvarande stödsystemetsåsom det är upplagt inte har givit möjligheter till stöd. Däremot kommer dettaatt övervägas i pressutredningen, som efter en skrivelse till utredningen harbeslutat att ta upp fallet . Enligt vad erfarituppmärksammas denna fråga också i invandrarutredningen. Därför tror jag snabbt kommer tUl ett beslut tiU förmån för denna tidning genom attfölja förslaget från majoritet som genom att skriva tUlKungl. Maj:t och begära en ändring av kungörelsen pä sådant sätt att denansluter sig till vad som är tillämpligt. I reservationen talasnämligen om möjligheter för dagstidning som utkommer pä annat språk än svenskaatt erhålla produktionsbidrag. Sådana möjligheter existerar . Utredningen har i sitt långsiktiga arbete behandlat ocksåde frågor som rör veckotidningarna. Jag måste säga att jag i sak ställer migmycket positiv tiU vad säger när det gäUer tidskrifter. Det ärväsentUgt att pressutredningen tar upp dessa frågor. Den har också enUgt sinadirektiv rätt att göra det. Jag vill erinra om att pressutredningen redan tagitett initiativ: man har haft en överläggning med företrädare för facklig ochideell press samt Vectu, och som ett resultat av detta har man nu sänt enskrivelse tiU organisationerna för att få fram uppgifter om läget förtidskrifterna. Jag vet att många tidskrifter har ett mycket svårt läge.Därför finns det all anledning att ta seriöst på frågan om ett utbyggttidskriftsstöd, att över huvud taget pröva tidskrifternas situation. Men jagvill inte gärna koppla den frågan till frågan om veckotidningar som sådana. Manmåste tillämpa ett betydligt vidare tidskriftsbegrepp. Man kommer också där attfå ta ställning tUl en rad gränsdragningar. Vi har en mycket vildvuxenflora av tidskrifter. Den kontakt som utredningen tagit har gällt företrädareför tidskrifter på ideell grund. Jag anser att där finns mycket att göra närdet gäUer stöd. Reservationen 3 innehåller vidare ett konkret yrkande omnuvarande produktionsbidrag. Man vill bibehålla anslaget till veckotidningar avdagspresskaraktär oförändrat vid Utskottet anser att en höjning ärmotiverad, eftersom produktionsbidraget varit oförändrat sedan det infördes1971. Det kan vara motiverat med en uppräkning på med hänsyn tillkostnadsutvecklingen . Man skall komma ihåg att det här rör sig omtidningar som förut ofta har utkommit men på grund av denutveckling som vi har haft har fått retirera till utgivning . Defyller såsom veckotidningar en viktig funktion när det gäller den politiskaopinionsbildningen, och jag vill gärna stödja den föreslagna uppräkningen från200 till . Utskottets majoritet står ocksä bakom dennahöjning. De frågor som tas upp i den stora reservationen 2 avmoderaterna tycker jag inbjuder till en diskussion av hela presspolitiken i detsvenska samhället. Jag skulle starkt vilja understryka att det statligapresstödet är av både generell och selektiv karaktär. De åtgärder, herrWerner, som i daghar formen av generellt stöd är mycket omfattande. Det gällersamdistributionsrabatten, befrielsen från mervärdeskatt och reduceringen avreklamskatten. Det gäller också postverkets underskott för dagstidningsdistributionen,som får formen av ett generellt stöd till pressen. har alltsåförbisett att det redan i dagens presspolitik finns ett betydande inslag av ettgenerellt stöd. Från den utgångspunkten innebär motionärernas förslag en mycketmarkant överföring av statliga bidrag från andratidningama tillförstatidningarna. talade om att det var stora belopp som i daggick till pressen. Ja, men då bör man väl fördela dem på ett vettigt sätt.Förslaget om att ta av de 30 miUonerna till höjning avsamdistributionsrabatten får mycket egendomliga konsekvenser. 1 Stockholmskulle få mer, medan , Dagenoch Ny Dag förlorar på detta förslag från . Det kanändå inte vara en rimlig uppläggning. I egen hemstad får den storaoch rika tidningen mer, medan Arbetet ochSkånska förlorar . Om man ser på annonsintäkterna -jag har en uppgift från - har ca 50 mUjonerkronor i annonsintäkter mot ca 25 miUoner kronor för Arbetet. Då gårmoderaterna in och ger mer till den rika tidningen. Det tycker jag är slöserimed skattebetalarnas pengar i aU synnerhet som samdistributionsrabattenredan i dag har fått den effekt man eftersträvat, nämligen en kostnadsutjämningoch prisutjämning inom distributionen. Man har också fått praktiskt taget allaföretag att ansluta sig till denna samdistribution. Då skall man väl inte ökakostnaden för denna stimulansåtgärd genom att ta medel frånproduktionsbidraget. Jag tycker också att det var ganska anmärkningsvärt attmoderaterna vill beröva viktiga tidningar, såsom och Arbetet,bidrag. Jag tycker själv att det skulle vara en enorm skada om vi i Stockholmbara skulle ha en enda tidning. Här gör verkligen produktionsbidraget stornytta, och det har betygats från exempelvis Svenska Dagbladets sida. SlutUgen skulle jag alltså här vUja yrka avslag även pådenna konstiga moderatmotion, som jag tycker är mycket dåligt underbyggd, ochunderstryka att den presspolitik som vi bör inrikta oss på , sedanvi har fått ett tiUräckligt underlag för att fatta beslut, bör mindre ta hänsyntill sändarna och deras krav på frihet och konkurrens och mera ta hänsyn tillmottagarna och konsumenterna och deras möjligheter till ett mångsidigt urvalinom ramen för en differentierad press. Jag vill med detta yrka bifall tillkonstitutionsutskottets betänkande i samtliga delar. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Det var inte alls förvånande att herrSvensson i tog itu med den här moderatmotionen han kan ju inte senågot gott i densamma. Jag försökte säga att den hade tillkommit för att i någonmån korrigera de orättvisor som vidlåder det nuvarande systemet. Han talade omhur vi berövar stora och väsentliga tidningar bidrag och detta är naturligtvisbeklagUgt - men han glömde att vi begåvar inte bara Nr 72 Sydsvenska Dagbladetutan också andra tidningar, som verkligen kommit i kläm , medbidragsmöjUgheter då vi för över de 16 miUonerna tUl ett mera generelltstödsystem. Jag vet mycket väl att samdistributionsrabatterna redan har fåtten god effekt, men vi menar att om vi ökar på från tiU , så ger vipå det sättet aUa tidningar ytterligare en chans. När det gäller de tidningar som vi har talat om -förstatidningar med andratidningens svårigheter - får ju den gruppen tidningarmed vårt system bidragsmöjligheter som de inte har . Vi känner tUl de småbelopp som är reserverade för tidningar som befinner sig bland de s. k. §17-fallen, och vi vet att dessa är mycket restriktivt behandlade, men här kande få bidrag. Jag tycker därför att om vårt förslag inte är fullkomligt, så ärdet i alla fall bättre än propositionens eftersom det ger större rättvisa ochtrappar ner orättvisorna i varje faU i någon mån tills vi, som jag hoppas,fär ett bättre system . Det var visserligen intressant att höra utläggningom , men där sades egentligen ingenting mer än att dentidningen inte var att betrakta som andratidning i presstödkungörelsens mening.Det vore därför intressant att få höra om kunde ge någon somhelst antydan om vad han själv tycker om behandUngen av ?Föreligger inte de kriterier som gäller för stöd just vad beträffar ? Jag tycker nog att måste säga något om den saken annars befästes ju tron på att det råder språklig diskriminering. Det Ujälperinte att åberopa vad anförde 1973, eftersom det intehar fått någon genomslags-kraft. Och varför har det inte fått det? Det måste juha någon orsak. Sedan, herr talman, vill jag passapå tillfället att yrka bifall till det förslag som gäUer fasta bidrag med för endagstidningar av dagspresskaraktär. Jag tror att jag förbisågatt göra detta tidigare. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: På en punkt skulle jag vUja fortsättaresonemanget med i , Det gäller , därjag fortfarande inte förstår hans argumentering. Det är en tidning som utges iStockholm och trycks i , Den har en upplaga pä ungefär 2 600exemplar. Den kommer ut och har åttatolv sidor per nummer.Den har en utomordentligt ansträngd ekonomi och bygger i stor utsträckning påfrivUlig arbetskraft. Den är en "allmän nyhetstidning avdagspre.sskaraktär" i den mening som presstödkungörelsen använder ordenoch presstödsnämnden i andra sammanhang har tolkat dem. Om man med hjälp avtolk läser den här tidningen, försöker gå igenom den nummer för nummer, kommerman fram till att den mycket mer är av nyhetskaraktär än en hel rad av de veckotidningarsom ges ut bl, a, av . Den är en andratidning på sin ort ipresslödkungörelsens mening, därför att den haren mindre upplaga än en annantidning. Då har, sade 1973 regeringsrådet som är ordförande ipresstödsnämnden, majoriteten av nämnden anfört synpunkten "att begreppet 'allmän nyhetstidning' fömtsätter att alla Nr 72 svenskar kan ta del av innehållet itidningen, dvs, den kommer ut på Tidningar som inte kommer ut på svenska språket skulle aUtsåinte kunna få dessa pengar. sägerOlle att det inte alls är så - också tidningar som Presstöd kommer ut på annat språk än svenskakan få produktionsstöd. varför iså fall inte ge det tUl ? Varför inte visa att man menarallvar? Jo, säger då , det är ingen andratidning ipresstödkungörelsens mening. Vilken paragraf i presstödkungörelsen hänvisarOlle till då? 1 13 §, som väl är den relevanta paragrafen, står attproduktionsstöd skall kunna ges tUl "dagstidning, allmän nyhetstidning avdagspresskaraktär som normalt utkommer med minst ett nummer ochvars upplaga tiU övervägande del är abonnerad". är "dagstidningsom på sin utgivningsort har mindre upplaga än annan tidning". Det stämmerprecis på - om man inte menar att saknarkonkurrens därför att det inte finns någon större tidning utgiven på estniska.Men då är det just språket som gör att inte får någrapengar. säger till slut att vi tittar på det härfallet i två utredningar, pressutredningen och invandrarutredningen. När manskulle ge till 30-40 veckotidningar behövde man ingen utredningoch när man ökar till nu har man inte behövt någon särskildutredning. Däremot skall man vänta år innan man ger stöd till . Detta anser balterna vara en kulturell diskriminering, ,Vi liberaler håller med om det. i (s) kort genmäle: Den här debatten om Eesti Päevaleht förde viockså . Jag vidhåller vad jag då sade. Det är mycket oklokt att i detta sammanhang ta upp endiskussion om en kulturell diskriminering, en diskriminering av en vissfolkgrupp. Det är inte på grund av att tidningen utkommer på ett annat språksom den inte får bidrag, utan det är av det skälet att en Kungl. Maj;tunderställd presstödsnämnd tolkar gällande bestämmelser så att bidrag inteskall utgå. Om man kallar del diskriminering, ja, dä finns det en rad svenskatidningar som också har blivit diskriminerade. Bidrag skall inte ulgå enligt personligatyckande, de skall utgå enligt nämndens tolkning av reglerna. Därför säger vi;Den här frågan måste lösas i annat sammanhang. Det pågår utredningar inom bådepressutredningen och mvandrarutredningen för att lösa problemet. Det ärangeläget att stödja tidningen, men det är inte möjligt att stödja den enligtpresstödkungörelsen. Ni säger i ert förslag att presstöd kungörelsen börändras. Den tolkning av presstödkungörelsen som regeringsrådet gjorde inför gäller även i är, Hans uppfattning var att Eesti Päevaleht kunde betecknas som en allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär men att tidningen inte är en sådan andratidning som kan stödjas enligt presstödkungörelsen, 118 Om vi, , ser på detgenerella stödet och det selektiva stödet i nulägetoch som exempel tar med den helt dominerande Nr 72 moderata BoråsTidning, får denna i generellt stöd enligt nuvarandebestämmelser medan Västgötademokraten får plus ett statligtproduktionsbidrag på . Detta innebär att bidraget till BoråsTidning är större än bidraget till Västgötademokraten. Det tycker jag är ganskatveksamt . vill försämra relationerna ytterligare. () kort genmäle: Det är ingen kulturell diskriminering, sägerOlle . har tolkat reglerna på det här viset, sägerhan, och då kan det ju inte vara fråga om någon diskriminering. Det är klartatt det kan! Man kan naturligtvis tolka reglerna så att det i praktiken kommeratt verka som en diskriminering av estniska språket. Man kan också skrivaregler så att dessa i praktiken verkar som en diskriminering av estniskaspråket. Då upprepar att det inte är språket somdiskrimineras. Vi har visserligen fått höra av presstödsnämndens ordförande attmajoriteten i nämnden har åberopat som ett skäl för avslag att tidningen tryckspå estniska språket. Menar att så är fallet? Men vad åberopar man då? Jag har presstödkungörelsen här.I kungörelsen 13 § definieras dagstidning pä föUande sätt: "allmännyhetstidning av dagspresskaraktär, som normalt utkommer med minst ett nummervarie vecka och vars upplaga i huvudsak är abonnerad". Stämmer inte dettapå ? Ja eUer nej, ! Om andratidning står det; "dagstidning som på sinutgivningsort har mindre upplaga än annan tidning". Stämmer inte detta påEstniska ? Ja eUer nej! Om det stämmer på vUket det enligt min mening uppenbarligen gör så skall dentidningen ha samma stöd som andra tidningar som i regel bara utkommer en gång iveckan. Om tidningen inte får det stödet, mäste det bero på att den är skrivenpå estniska. Då är det en kulturell diskriminering. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Jag efterlyser också en beslutsmotivering vaddet gäller avslaget på ansökan från . Vi kräver numera, somherr i vet, att till och med kungen i vissa lägen skallmotivera sina beslut, och då skulle kanske också kunna göra det,eftersom sitter med i presstödsnämnden. Det vore värdefullt meden synpunkt som kastar Uus över detta, så att vi kan slippa debatten om denspråkliga diskrimineringen. Vad gäller frågan om det generella stödet som vi driver iden moderata motionen så fortsätter att leta fram fall som passarin i hans debatt. Han tog nu som exempel som är så dominant. Mendet finns ju en rad andra förstatidningar ute i landet som bara har ettblygsamt försprång, som befinner sig i ett mycket beträngt läge många gångerlika beträngt som andratidningens men som inte kan få Nr 72 bidrag eftersom restriktivitetennär det gäller de fall som behandlas enUgt 17 § ärmycket stor Vi anser att det generella stöd som är inbyggt i vårtyrkande skulle _ vara till hjälp för många tidningar som behöver stöd. i EskUstuna (s) kort genmäle; Jag har inte plockat fram några särskiltutvalda exempel för att ge en skev bild av hur det moderata förslaget skulleverka. Men eftersom i anfört detta vUl jag säga att varjehöjning av samdistributionsrabatten huvudsakligen går tiU de största förstatidningarnai landet. över en tredjedel av varje höjning av samdistributionsrabatten,går till de tio största förstatidningarna i landet. Därmed har jag väl ändåklargjort karaktären av denna motion. Sedan vill jag säga, , att jag inte tillhörpresstödsnämnden, och jag har ingen anledning att här i faUa nämndeni ämbetet. Jag vill bara konstatera att uttalat ochpresstödsnämnden har att följa detta - att presstödkungörelsen inte kan tolkaspå så sätt att det saknas möjlighet för dagstidning som utkommer på annat språkän svenska att erhålla produktionsbidrag. Andra skäl måste aUtså ha bestämtpresstödsnämndens inställning i den här frågan. Därför tycker jag att stödettUl denna tidning, liksom till många angelägna tidningar som är svenskspråkiga,bör på annat sätt. Därom pågår överväganden i bådeinvandrarutredningen och pressutredningen. Eesti Päevaleht förtjänar en positivbehandUng, men det kan inte ske just i den här formen. Det ärmitt svar till både och i . 1 en demokrati finns många omistliga värden.Grunden är en fri debatt där alla kan ha en mening och också har rätt att hävdaden. Det är ur den debatten som samhället skall formas av de många och med demångas medverkan. Men det räcker inte med att bara ansluta sig tUl dessagrundprinciper.