prot · FX0955 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är en av anledningarna till att detta anslag togsbort. En annan anledning är att man från utskottets sida inte tror att ettsärskilt storbroanslag skulle medföra mera pengar. Det innebär bara att detsker en uppdelning inom ramen för nuvarande anslag. Det är alltså inte så rationeUt med ett särskiltstorbroanslag, och det är detta som ligger bakom utskottets ställningstagande. Anslag tillvägväsendet, m m. i (vpk): i säger att detinte är rederiintressena som bestämmer vilken form av lotsplikt vi skall ha häri landet. Men det är ganska blåögt att tro att inte de starka rederiintressenaskulle ha någon inverkan på utformningen av lotsplikten. Det var väl så att farledsutredningensförslag gick ut på att det skulle vara lotsplikt för fartyg över . Iförslaget fanns emellertid en hel del undantag som gjorde att bestämmelsernainte blev så skärpta som man skulle kunna förledas att tro av vad herrGustafson i sade. HerrOSKARSON (m): Vad jag närmast efterlyste, i , var någonting i utskottets skrivning där man kunde skönjavilken syn trafikutskottet hade på problemet med och utbyggnadstakten -av ,men jag har inte funnit någonting därom. Vägstyrelsens och länsvägnämndens prioriteringar är fulltklara och de ligger högt. Men det hjälper föga för det är ändå vägverketsplaner som är avgörande, och dessa är i sin tur beroende av de anslag som stårtill förfogande. Jag noterar med tillfredsställelse, i ,den långtidsplan som utskottet efterlyser och bestämt uttalar sig för. Men nugällande flerårsplan för byggande av riksvägar innebär inte någon som helstförbättring vad gäUer E 6 genom . Där pågår endast vissabegränsade arbeten som jag tror i 11 protokoll 1974. Anslag tillvägväsendet, m m. kännertill och som gäller sträckan mellan och . Nästa etapp bliren utbyggnad av sträckan söder om ned tiU FrUlesås. Denetappen ryms inte inom nuvarande flerårsplan. Man beräknar att denna sträckaskall kunna öppnas för trafik först . Detta överensstämmer dåUgl med denoerhörda trafikökningen och den stora trafikbelastningen på . i Nennesholm inbjöd trafikutskottet attkomma och åka på vägarna i . Jag skulle gärna inbjuda er att komina ochåka på vägarna i , men vUl jag varna er för den storaolycksrisken på . i Nennesholm (c): Utskottets värderade ordförande sade attutskottet i sitt betänkande, där man talade om de 200 miUonerna, bl. a. menadeatt de skulle användas just på de områden som jag i min motion omnämnt somlämpliga. Därför förvånar det mig när utskottet på s. 13 besvarar motionen ochskriver att utskottet inte funnit sig kunna biträda motionsyrkandet utanavstyrker motionen. Det rimmar inte riktigt väl. Men om det nu är så somutskottets herr ordförande säger är jag bara tacksam. i (fp): TUl i Nennesholm vUl jag sägaatt hans motion innebar att man skuUe öronmärka vissa belopp som skulle gå tillsärskilda regioner, och det vill inte utskottet tUlstyrka, Det är dock så attsjälva beloppet är avsett för bl, a, arbeten av den karaktär som . Sedan vUl jag tiU säga att det i vägverketsolika alternativ finns olika tidsplaner för utbyggnad av genom ,beroende på hur mycket pengar får till sitt förfogande. Här skulle de200 extra miUonerna ha kunnat ge vissa möjligheter - om det nu inte blivit somdet tyvärr blev att de stora kostnadsfördyringarna på grund av energikrisen kankomma att lägga hinder i vägen. i Nennesholm (c): Jag vill inte öronmärka några pengar om manläser motionen framgår det klart. Jag talar där om av vägnätet som består av grusvägar, och delar av sådana vägar finns överallt ilandet, antar jag. Likaså är det troUgt att det finns expansiva områdenöverallt i landet. Det var alltså inte fråga om några öronmärkta pengar, utanjag föreslog att en del pengar skulle stäUas tUl vägförvaltningarnas förfogandejust till sådana här ändamål. i (fp): De 200 miljoner kronorsom nu ställs till förfogande är avsedda för i dess planering, ochvägverket handlar genom sina länsorgan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 1 punkten 2 mom. 12 röstar ja, den det ej vUlröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 249Nej - 73 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 1 punkten 3 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i , A nslag till vägväsendet, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Kristinehamnbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Ja - 304Nej - 17 Stöd till icke lönsam busstrafik Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 3 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 1 punkten 5 mom. 1 röstar ja, den det ej viUröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 305Nej - 17 M o m. Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 2 Stöd till icke lönsam busstrafik Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 9 i anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till statligt stöd till icke lönsam busstrafik jämtemotioner. Maj;t hade i propositionen 1974:1 bUaga 8() under punkten E 19 (s. 163165) föreslagitriksdagen att till Statligt stöd tiU icke lönsam busstrafik för budgetåret1974/75 anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1974:486 av herrar () och () varihemställts att skulle 1. besluta att krav på kostnadstäckning inteskulle uppställas som vUlkor för att statsbidrag skuUe utgå för busstrafik, 2.besluta att statsbidrag skulle utgå av det verkligaunderskottet, dock till kommun i inre stödområdet samt tillGotlands kom- mun, 3.hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag tiU höstriksdagen angående stöd tillkollektivtrafiken i skärgårdarna enligt grunder liknande dem som gällde förbusstrafik samt 4. hos Kungl. Maj:t anhålla att referenstaxan utformades i samarbetemed på i motionen angivna grunder, 1974:1438 av m.fl. (m) vari hemstäUts attriksdagen skulle 1. besluta a) att krav pä viss kostnadstäckning inte skulleuppstäUas som viUkor för att statsbidrag skulle utgå, b) att statsbidrag skulleutgå av underskottet, dock inom inre stödområdetsamt tUl , 2. hos Kungl. Maj:t hemställa om a) revidering avreferenstaxan i enlighet med vad som anförts i motionen, b) förslag tiU stödtUl kollektivtrafiken i skärgårdarna motsvarande det stöd som gällde förbusstrafik samt 1974:1446 av m. fl. (fp) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde en översyn av reglerna för det statligastödet tiU olönsam lokal landsbygdstrafik senast i samband med slutförandet avden regionala trafikplaneringen. Utskottet hemställde att skuUe 1. tiU Statligtstöd tiU icke lönsam busstrafik för /75 anvisa ettreservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, 2. med bifaU tUlmotionerna 1974:486, yrkandena 1, 2 och 4, 1974:1438, yrkandena 1 a och b samt 2 a, och 1974:1446, sistnämnda motion såvitt nu var i fråga, som sin mening ge Kungl.Maj:t tUl känna vad utskottet anfört rörande upphävande av kravet påkostnadstäckning samt om bidragets storlek och referenstaxans utformning, 3. med bifaU tiUmotionerna 1974:486, yrkandet 3, och 1974:1438, yrkandet 2 b, som sin mening geKungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört rörande förslag till höstriksdagenangående stöd till kollektivtrafiken i skärgårdarna enligt grunder liknandedem som gällde för busstrafiken, 4. avslå motionen1974:1446 i de delar den ej behandlats under punkten 2 ovan. Stöd till icke lönsam busstrafik 1. beträffande kravet på kostnadstäckning samt beträffandestorleken av utgående statsbidrag och referenstaxans utformning av herrarMellqvist (s), (). (), Rosqvist (s). Östrand (s), iÅmål (s) och i (vpk) som ansett att utskottet under 2bort hemställa, att rUcsdagen skulle avslåmotionerna 1974:486, yrkandena 1, 2 och 4, samt 1974:1438, yrkandena 1 a och b samt 2 a, och 1974:1446 i vad den avsåg gällande bestämmelser rörande kostnadstäckning,bidragets storlek och referenstaxans utformning. 2. beträffande de trafikförhåUanden som rådde iskärgårdarna av herrar (), (). (), Rosqvist (s).Östrand (s), i (s) och i (vpk) som ansettatt Nr 55 utskottet under 3 bort hemställa, Onsdaeenden " skulle avslå motionerna 1974:486, yrkandet 3, och 3 april1974 1974:1438, yrkandet 2 b. Stöd till icke lött- (): sambusstrafik Fm talman! Det här ärendetbehandlade vi också föregående år. gällde dåändrade bestämmelser för bidrag till olönsam linjetrafik med buss pålandsbygden. Med hänsyn tUl den pågående regionala trafikplaneringen avsågsreformen bli genomförd i två etapper, varvid stödet till regional trafikserviceskuUe komma vid ett senare tUlfälle. beslut omfattade aUtsårikflinjer för stödet tUl den lokala trafikservicen. , som då Uksom kammaren ägnade fråganen mycket ingående behandling, underströk vikten av att tUlfredsställandekollektiv trafikförsöoning upprätthålls i våra landsbygds- och glesbygdsområden.Det ansågs vara en fömtsättning för att de av uppställdaregionalpolitiska målen skuUe kunna uppnås. I propositionen 1973 föreslog regeringen ettstatsbidrag med högst av underskottet samt för lokal trafikserviceinom det inre stödområdet ett förstärkt stöd med normalt högst 50 procent.Utskottet fann vid sina överväganden det befogat med en högre bidragsprocent änvad Kungl. Maj:t hade föreslagit, detta med hänsyn tUl dekostnadsåterverkningar som förslaget skulle kunna få för kommunerna. Medanledning av motioner i den riktningen höjdes, i enlighet med vadbussbidragsutredningen föreslagit, bidragsdelen tUl respektive 75procent för det inre stödområdet. De borgerliga partierna var ändå inte helt nöjda, utanlade i reservationer fram längre gående förslag, som skuUe ha medfört störreutgifter för staten. Kvar står emellertid att i stort var överens omde i propositionen redovisade riktlinjerna för ett reviderat bussbidragssystem,som det viU jag understryka - skaU träda i kraft . Mot den bakgmnden var det kanske litet överraskande att deborgerliga partiema skulle återkomma med ungefär samma förslag som ,innan det nya bussbidragssystemet fått sin chans att visa vad det går för.Nåväl. har lika seriöst som vanligt behandlat de återkommandeförslagen. Trots aktningsvärda försök från socialdemokraternas sida har detinte lyckats att överbrygga motsättningarna. Genom ändrade majoritetsförhåUanden i utskottet är detdenna gång socialdemokrater och vpk som svarar för reservationerna. Även är bara två reservationer, så innehåller de i stort sett aUa skiljaktigapunkter . Reservationen 1 avser sålunda kostnadstäckningen,bidragets storlek och referenstaxan. Vi reservanter vUl liksom majoriteten inte vara med om att släppa kravet på kostnadstäckning. Enligt de beslut som fattades föregående år skall bidraget utgå tUl högst två dagliga dubbelturer på en landsvägslinje med högst av underskottet, under fömtsättning att lägst 60 procents kostnadstäckningsgrad uppnås i 154 trafiken. FÖr det inre stödområdet skaU bidrag utgå med högst 75 procentvid minst 50 procents kostnadstäckning. Vi anser att kostnadstäckningskravetfrämjar en planmässig avvägning meUan trafikutveckling och trafikresurser föratt uppnå en rationeUt utformad trafik. Jag vUl erinra om de möjligheter somenligt fjolårets beslut finns att efter särskild prövning medge avvikelser. Vifömtsätter också att all rimlig hänsyn tas tUl de särskilt ömmande fallen. I fråga om statsbidraget är skiUnaden mellan majoritetenoch reservanterna den att de borgerliga ledamöterna vill ta bort ordet högstföre procentsatsema. Det väsentliga är väl att anslaget som föreslås räcker tUlför att utge de angivna bidragen. Vi har fått lugnande uppgifter om att detbelopp som föreslås räcker inte bara tUl bidrag med 50 respektive 75 procentutan även tUl de a-wikelser i fråga om kostnadstäckningskravet som kan behövagöras. När det gäller referenstaxan vUl majoriteten ha en närmareanknytning tUl de taxor som gäUer inom flera olika företag. Vi reservantertycker att SJ:s nuvarande taxa minus täcker den nivå som maneftersträvar. Reservationen 2 gäUer skärgårdstrafiken, och där villutskottsmajoriteten återigen skriva till Kungl. Maj:t om ett stöd liknande detsom gäUer för busstrafiken. tog ju så sent som ett uttalande omatt de speciella trafikförhåUanden som råder i skärgårdarna bör ge anledningtUl att införa ett stöd liknande det som kommer att gäUa för busstrafiken. Vifömtsatte också att dessa frågor skuUe tas upp i samband med utredningsarbetetpå det trafikpolitiska området. Detta arbete pågår som bekant fortfarande, ochinnan aUa uppgifter om trafikbehov och trafikplanering kommit in och bedömts ärdet ju svårt att göra någonting. Nog för att postverket uppmanar oss att skrivabrev, men det skulle bara bli en upprepning av det vi skrev för några månadersedan. Vi tar för givet att frågan om ö- ochskärgårdsförbindelsemas ordnande kommer att aktualiseras under arbetet med denregionala trafikplaneringen. Därför är det enligt vår mening onödigt att ånyogöra en påminnelse om detta. Jag yrkaralltså bifaU tUl reservationerna 1 och 2. Stöd till icke lönsam busstrafik HerrMAGNUSSON i (vpk): Det nya bidragssystemet för olönsam lokallandsbygdstrafik, vUket träder i kraft den , har såvitt jagförstått i stort tagits emot positivt ifrån kommunernas sida. VUlkoret för skall få bidrag är ju att kommunerna upprättar lokalatrafikförsörjningsplaner. Kommunerna får aUtså på ett helt annat sätt äntidigare engagera sig i den lokala trafiken, och det måste absolut ses som ettplus. Man tycks också på länsstyrelserna vara positivt överraskad av kvalitetenpå dessa planer; i varje fall tycks det vara förhåUandet i en del län. Då måsteman ju ändå komma Uiåg att kommunema haft ganska knappt om tid på sig.Resultatet av de uppgjorda planema kommer säkert att i många kommuner bli enbättre trafikförsörjning och sänkta kostnader för trafiken. Vissaexempel på detta har lämnats i pressen i mitt hemlän, . Stöd till icke lönsam busstrafik Det harnämnts att t. ex. kommun genom en bättre planering av trafiken kunnatspara in hela . Och i räknar man med eninbesparing på . Besparing-ama har kunnat göras genom enbättre samordning av trafiken, t. ex. beträffande skolskjutsarna. hade visstde nämnda kommunema redan tidigare erfarenheter på området, uppkomna genomkommunsammanläggningarna, men det förtar ju inte intrycket av vilken betydelsejust den här delen av det nya systemet har. Sedan måste det i sanningens namn också sägas att det nyasystemet kan stäUa ökade krav på kommunala ekonomiska satsningar för trafiken.En del kommuner har uttryckt bekymmer för att de inte skaU klara de ekonomiskaåtaganden som ett maximalt utnyttjande av det nya statsbidraget kräver. Det ärväl detta som ligger bakom de motionskrav som kommit om slopande avkostnadstäckningskravet, trots att det nya bidragssystemet ännu inte trätt ikraft. Jag böjde mig vid behandUngen av regeringens proposition föratt det bör finnas ett kostnadstäckningskrav och tycker att jag bör delsavvakta systemets ikraftträdande, dels se hur det i praktiken kommer att verka,innan jag intar en annan ståndpunkt. Men det framhåUs i reservationen 1, däräven jag står antecknad, att utskottet underströk behovet avatt en utvärdering kommer tiU stånd när tUlräckliga erfarenheter ansesföreligga och att resultatet av denna föreläggs . Vidare säger vi nu ireservationen att en sådan utvärdering bör komma tiU stånd så snart möjligheterdärtUl finns, med hänsyn inte minst till angelägenheten av överblick över deekonomiska åtaganden som kommunerna kan få i det här sammanhanget. Dessutom har vid utskottsbehandlingen inhämtats uppgifterfrån departementet som redan erinrat om vUka säger att detbelopp som anslagits i årets statsverksproposition tUl lokalt bussbidrag gertUlräckligt utrymme för att tUlgodose de bidragsbehov som anmälts av kommunermed utgångspunkt i gäUande bidragsbestämmelser. Detta gäller också om bidragmåste lämnas utifrån de möjligheter som finns i det nya systemet att ge högrebidrag då särskUda omständigheter föreligger. I vår reservation understryks också vikten av attregeringen föUer upp referensfrågan, så att man efter en tids erfarenhet kanbedöma behovet av viss anpassning av referenstaxan. Sammantaget gör de härskrivningama att jag vill yrka bifall tUl reservationen 1. Ett önskemål som återigen debatterats i utskottet och somjag gärna vUl uttrycka min sympati för är stöd tUl koUektivtrafiken iskärgårdarna enligt samma grunder som gäller för busstrafiken. Frågan om ettsådant stöd har ju diskuterats tidigare, och jag har efter hand kommit till denuppfattningen att ett stöd av detta slag vore motiverat. tycksen del landsting och kommuner ge rätt stora anslag till sådan trafik, och jagtycker nog trots allt att det är behövligt att man får en närmare överblick avdet aktuella behovet innan fattar beslut. Vi har i reservationen 2fömtsatt att den regionala trafikplaneringen kommer att ge denna överblick ochkan möjliggöra att förslag om stöd till kollektivtrafiken i skärgårdarna på liknande vUlkor som gäller för busstrafiken kan föreläggas . Jag yrkar härmed bifaU även tiU reservationen2. I det utskottsbetänkande som behandlas harutskottet icke kunnat uppnå enighet. Jag beklagar detta eftersom det här är enbetydelsefull fråga och ledamötema i trafikutskottet i så många andra frågorunder våren har visat att de varit besjälade av en strävan att komma fram tUlsamförståndslösningar. är det bara att konstatera att det blir somavgör vilken av de bägge meningarna i utskottets betänkande som skaU blibestämmande. Här har från reservantemas sida framförts den uppfattningen attdet beslut som fattade - det var ett majoritetsbeslut harsådana kvaliteter att det inte bör förändras. Det gäller då kravet påkostnadstäckning för olönsam busslinje, det gäller storleken av utgåendestatsbidrag och det gäller utformningen av den referenstaxa som skaU ligga tillgmnd för beräkningen av busslinjens inkomst. har uttryckt sin förvåning över attmotionärema kommit tUlbaka tiU årets riksdag. Jag vill erinra omatt röstsiffroma när detta beslut fattades var sådana att det i någonpunkt endast var tre rösters övervikt för majoritetslinjen och i en annan punktfem rösters övervikt. SkUlnaderna var alltså mycket små mellan majoritet ochreservanter. Vi har upplevt att kommunema har sina trafikförsörjningsplanerklara. De är insända tUl länsstyrelserna. Vi är mer än någonsin övertygade omatt den mening som vi förfäktade var riktig, och därför har vi kommittUlbaka med våra förslag . finns det en majoritet i trafikutskottet förden mening som motionärerna har hävdat. Jag skall här i korthet redogöra för utskottsmajoritetensmening. De vid fjolårets riksdag beslutade reglema om kostnadstäckning innebäratt kommunerna får svara för större delen av underskottet i kollektivtrafiken.I då aUa säger sig viUa stimulera koUektivtrafiken måste naturligtvissamhäUet utforma regler som gynnar koUektivtrafiken. Det nuvarandekostnadstäckningskravet innebär att en busslinje på landsbygden måste ha eninkomsttäckning på av linjens totala kostnad för att statsbidragskall utgå. Om linjen inte uppnår dessa i kostnadstäckning fårkommunen tUlskjuta resterande medel , om man över huvudtaget vUl ha statsbidrag. Vi menar att detta är orimligt. Även linjer som integer denna 60-procentiga kostnadstäckning är nödvändiga för trafikförsörjningen.Vi menar också att det nuvarande systemet på ett otillfredsställande sättpåverkar uppläggningen av den lokala trafikförsöriningen. Dessutom finns detmånga glesbygdskommuner i det här landet vUkas ekonomi är sådan att de tvingasatt ta hänsyn tUl de ekonomiska realiteter som vi leveri. Vi som representerar utskottsmajoriteten hävdar också denuppfattningen att det med hänsyn tUl inte minst regional- och trafikpolitiskasynpunkter är motiverat att staten svarar för en större del av underskottet änsom nu är faUet. Statsbidraget bör därför utgå med 50 respektive 75 procentinom det inre stödområdet. Vad som här skiUer utskottsmajoriteten i förhåUandetUl reservanterna är enbart ordet högst, men Stöd till icke lönsam busstrafik 12 protokoll 1974. Stöd till icke lönsam busstrafik detta lUlaord kan vara nog så betydelsefuUt. Vi menar att administrationen skulle blibetydligt enklare, om man konsekvent inför 50-procentiga respektive75-procentiga bidrag. 1 stället för att myndigheterna nu skaU göra bedömningarav vilka linjer eUer kommuner som skaU erhåUa får manmed vårt förslag en enklare regel. Det verkliga underskott som då skall täckas är skillnadenmellan de faktiska kostnaderna pä respektive linje och intäkterna baserade påreferenstaxa. gällande referenstaxa är baserad på SJ:s taxor minus 10procent. Vi hävdar nu liksom att med den anknytning tUl SJ:s taxor somreferenstaxan nu har verkar den prishöjande. En rättvisare referenstaxa fårman, om man tUlämpar ett medeltal av de taxor som ett flertal trafikföretaganvänder. Det bör därför ankomma på Kungl. Maj:t att i samråd med fastställa en referenstaxa med hänsyn tUl de variationer somföreligger i de nu tUlämpade taxoma. Med vad jag här sagt yrkar jag bifaU till utskottetshemställan i punktema 1 och 2. När det gäUer reservationen 2 är det bara att konstateraatt en minoritet i utskottet menar att frågan om stöd tUl koUektiv trafik iskärgården automatiskt kommer att lösas, dels genom uttalande , dels genom den regionala trafikplanering som pågår. Majoriteteni utskottet har en annan uppfattning. Den koUektiva skärgårdstrafiken är en lokal företeelse ochhar i de flesta faU ordnats genom de lokala trafikförsörjningsplanerna. Denkommer följaktiigen enbart i en del faU - när det gäller större öar - att ingåi den regionala trafikplaneringen. Vad många skärgårdskommuner nu upplever somstötande är att statligt bidrag utgår tUl den koUektiva trafik som anordnas påfastlandet men inte tiU den lokala koUektiva skärgårdstrafiken. För mångakommuner känns detta som en orättvis ekonomisk belastning. Den här saken är brådskande. Man kan anta att denregionala trafikplaneringen, som skall vara klar , i de flesta fallkommer att kräva en omfattande bearbetning i departementet. Man skall därnämligen ur de önskelistor som översänts länsvis få fram de angelägnasteåtgärderna. Det är då viktigt att den här frågan behandlas med förtur. Därförhar utskottsmajoriteten funnit att Kungl. Maj:t redan tUl hösten bör framläggaett förslag om hur bidrag till kollektiv skärgårdstrafik skall utformas. Vimenar att de regler som finns för busstrafik är en god grund för ett sådantförslag. Jag yrkar i denna del bifaU tUl utskottets hemstäUan ipunkterna 3 och 4. Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HerrKOMSTEDT (m):