prot · FX09134 · 1974-12-31 00:00:00 — Man skjuterfackföreningsrörelsens ledning framför sig. Men verkligheten på arbdsgotvel ochbland LO-medlemmarna är en annan. Man vitt verkligen ha en sänkning avpensionsåldern för alla och det . Del finns inga godtagbara skäl atl skjulaupp ikraftträdandet av pensionsålderssänkningen lill . Istället bör man genomföra pensionsålderssänkningen omgående såsom vpk harförordat i motionen 1871. Med hänsyn till all denna moiion har lagls så senl påårel anser vi del emellertid prakliskl au, såsom vi föreslagil i reservaiionen10, låla pensionsålderssänkningen träda i kraft . Manhänvisar också till all ikraftträdandet av pensionsålderssänkningen päLO-området skall anpassas titt STP. Jag vill i della sammanhang bara somLO-medlem deklarera en mening som framkommer på arbetsplatserna. Eftersom mani STP har kunnal ta ul förtidspension borde del nuvara dags all använda STP för pensionering ochnalurtiglvis med de bällre förmåner som erfordras. Debattengenom åren här i har visal vilken enorm Iröghel som råder i fråga ompensionsålderssänkningen. För arbetarrörelsen måste del väl vara en skam först har en allmän pensionsålder på 65 är. Det borde vara elt sladiumsom vi för länge sedan passerat. Som en följd av att den allmännapensionsåtderssänkningen har gäll så sakta har även sänkningen avpensionsåldern för grupper med tungt och hälsofariigl arbeie förskjutits.Halvdana avtalsuppgörelser har blivit följden av denna fördröjning avpensionsålderssänkningen. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Förgrupper med lungl och hälsofarligt arbete lalar synneriigen siarka skäl för ensänkning av pensionsåldern titt . Det är vikligl alt slå fast all även omman skulle minska arbetsintensiteten på hela arbetsmarknaden skulle del ändåfinnas särskill belungande arbetsuppgifter. Målsättningen måste vara att hindraförslitning av alla arbetare. Det är då särskilt viktigt all värna om dem somhar de tyngsta och hälsofariigasle arbeiena. 1 dessa grupper är arbetarna imänga fall utslitna långt före den allmänna pensionsåldern. Man uppleverarbetet som en mycket stor plåga på äldre dar. Denna pläga förstärks med dagensackordshets och effeklivitelsjakt. Den lekniska ulvecklingen har förändratarbeisplalserna men inte lill det bättre. Det sägs all de tunga manuellaarbetsuppgifterna är borta och atl arbelel över lag har blivii tällare, men detär en sanning med myckd slor modifikaiion. När arbelsuppgiflerna har övergåttlill all vara mindre har i gengäld nya arbdsprocesser och meloderblivit så ulformade all jäkt och stress ökar. Nyahälsorisker har dykt upp. Radongasen är välkänd i värt land. Problemel medsilikosdamm har ännu inte undanröjts ulan förekommer pä nyll på mångaarbetsplatser och får till följd lungcancer, kärikramp, silikoser, reumatiskasjukdomar och många andra yrkessjukdomar. Manmåsle dra den slutsatsen all del kapitalistiska produktionssättet har visat atllönsamhet och effektivitet får gå före arbetarnas välbefinnande. Del är slälllulom alll tvivel alt vissa typer av arbetsplatser och arbetsuppgifter krävermer av arbetarna än andra, både fysiskt och psykiskt. Del är mol bakgrund avdessa förhållanden som kravei om pensionering i tunga ochhälsofarliga arbeien rymmer alll siörre anslulning. Här kan man verkligenhänvisa lill en slark och aktiv opinion. De som gått i spetsen för denopinionsrörelsen är ulan tvivel gruvarbetarna. Frän dem restes kraven redan1926. Därefter kan man peka på mängder av uttalanden, peiitionsrörelser, olikafackliga framstötar, beslut av Gruvs fackliga kongress, brev till samtligariksdagsgrupper osv. Det bör även erinras om all kravei på pensionering vid 60år intog en framträdande plats under den stora gruvarbetarstrejken 1969-1970.Del finns också andra grupper som med lika siarka skäl kan resa krav pä pensionvid . Dit hör exempelvis järnbruks-, siuveri-, byggnads- ochskogsarbetarkårerna. Frågan om en särskild pensionsålder har behandlatsav vid upprepade tillfälten, och kraven har oftasi avvisats medargumenten att det skulle vara svårt atl åstadkomma ell rättvist syslem och skulle få svåra gränsdragningsproblem. Men del är en orimlig ståndpunkt allmed hänvisning till detla avvisa krav som allt fier erkänner som berättigade.Dessa problem måsle lösas, och det har också kunnat ske i en rad andra länder,där man har gått in för en särskild pensionsålder för vissagrupper, bl. a. gruvarbeiarkåren. I har däremol frågan behandlats påell utmanande nonchalant och lättvindigt sätt. Kraveifrån gruvarbetarna om en sänkning av pensionsåldern till är eltskolexempel på denna nonchalans. slutades att frågan skuttebli föremål för uiredning sedan vpk motionerat. Men någon uiredning genomfördesinte. Utredningsuppdraget anförtroddes åt pensionsförsäkringskommiltén, som isill slutbetänkande endasi anmälde all ell avtal träffats mellan . och Mellansvenska gruvförbundel, äena sidan, saml Svenska gruvinduslriarbeiareförbundel, ä den andra. Men deltautgjorde ingen lösning på gruvarbetarnas krav. Ibrev till riksdagsgrupperna betonade Gruvs avdelning 4 i atlden nämnda överenskommelsen inte alls har löst gruvarbetarnas pensionsfråga påell lillfredsslätlande säll. I brevet heler del bl. a.: Vi kräver alltså avrespeklive riksdagsgrupper all ni bidrar lill atl få slut på förhalandet ochverkar för all man lagstiftningsvägen förverkligar vårt gamla och rättvisapensionskrav. Båderegeringen och ulskollet tycks mena alt den rörliga pensionsåldern skulle lösaproblemel. Vi vel ju inte hur den skall se ul. Men för de grupper som jag nutalar om, de med lunga och hälsofarliga arbetsuppgifter, kan man baraställa ett krav: rörtighelen måste innebära au arbetarna inom de har gruppernahar rätt all la pension vid 60 är ulan några som helsl molkrav elleravlrappning på sina pensionsförmåner - alltså i realiteten lagfäst garanti förpension vid . Innehåller en rörtig pensionsålder inte denna självklararäll för dessa grupper blir den rörliga pensionsåldern en halvmesyr. tden påbörjade avtalsrörelsen har gruvarbetarna myckel slarki betonat aulösningen av frågan orn pensionsåldern skall komma . Man har väl, efler mångaårs förhalningar i , tröttnat pä bristande förståelse.Några avdelningar inom Gruvinduslriarbeiareförbundel deklarerar all de inteskall skriva på någol avlal om inte sänkning av pensionsåldern är genomförd.Gruvarbetarna säger också alt reformen måsle genomföras i ett enda slag, och desäger att del är cyniskt mol de äldre gruvarbetarna att nu ytteriigare förhalafrågan. Del vore ett ytteriigi välbehövligt slöd för alla dess.a grupper somhar tungt och hälsofarligt arbeie om i den s. k. elfte timmen gavregeringen i uppdrag all lägga fram förslag om pension fördessa grupper. Jag tror all det är myckel vikligl all poängleraall deiia inie enbart gäller gruvarbetarna underjord, ulan även ovanför jordarbetande inom gruvindustrin kan medräknas i de grupper som har lungl ochhälsofartigl arbeie. Vi har även nämnl siuveribranschen med dess fartiga ochhårda arbeie; olycksfallsslalisiiken lalar sill lydliga språk. Skogsinduslrinär en annan bransch med onormall härda arbdsförhållanden; likaså byggnadsbranschen,som innehåller en mängd arbdsuppgifler som direkl kan hänföras lill tunga ochpressande arbeien. För mig personligen är del inte svårt au ge exempel påarbetsuppgifter inom järnbruksindusirin, som är direkl jämförbara medunderjordsarbele. Del har alliså gåll innan vi får en sänkning avpensionsåldern från 67 lill . Likaså har oviljan varii slor all lösapensionsfrågan för dem som har hårda, pressande och hälsofarliga arbeien. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Del finns inie någrabärande argumenl för att uppskjuta ikraftträdandet av pensionsålderssänkningenlill . Den kan genomföras , som vpk föreslagil. Likaså kaninte den röriiga pensionsåldern få slå i vägen för en reform som innebär allriksdagen garanierar grupper med hårt och hälsofartigl arbeie all fä pensionvid . Defrågor i reservationerna som jag inte berört kommer senare min partikamrat herrSune i Slockholm all beröra, bl. a. kraveri på standardförbättringar förfotkpensionärerna. Meddel anförda, herr talman, yrkar jag bifall lill reservationerna t, 8 och 10. Hen (): Utskottets vice ordförande i ägnade en slordel av sitt inlägg till atl göra en historisk tillbakablick på den utvecklingsom ägt rum på del sociala reformavsnili som behandlas i utskottsbetänkandet.Han beskrev också ganska målande det gamla fatligsamhältet. Jag vilt inte altskriiisera för all han gjorde denna tillbakablick. Det kan finnasskäl atl göra en sådan, eftersom vi onekligen står inför all fatta elt mycketviktigt och rör svenska folkel betydelsefullt beslut . Men när han sedan islutet av sill inlägg underströk cenierns insatser och tog upp del särskildayttrande som ledamöter i utskottet har funnii anledning allfoga vid utskottets betänkande kan jag inte hett instämma med honom. Visslkänner vi lill att utskottets vice ordförande har varit starkt engagerad idenna fråga. Han har ofta motionerat och han har med stort och säkertigen äktapatos i talat för en sänkning av pensionsåldern. Jag vitt gärna sägadetta och i viss mån relurnera den blomma som han gav mig. Men när del gällerdet påstående som framför alll kan utläsas i partimotion, alldet är som har varit den drivande kraften när del gällt alt skapaverklig trygghet och bällre villkor för våra pensionärer, anser jag att del kanfinnas anledning atl korrigera bilden en smula. Jag lycker inte all cenlern ärdel parti som har anledning all stå sig för sill bröst och säga, att det är desom har gjort mest för atl åstadkomma goda pensioner för pensionslagarna i värtland. Del finns andra partier som med lika eller kanske ännu siörre räll kan laål sig en del av den äran. Denstore banbrylaren på det här området var ju förre socialminislern GustavMöller, som pä sin tid gjorde en berömvärd insals för ökad förslåelse för degamlas situation. Hans linje har futtföljts av socialdemokratin, och vi harofta i del förgångna - kanske har förhållandena ändrals en smula under desenaste åren-fått kämpa mol segt borgertigt molslånd. Vi har ju alla i färsktminne ATP-slriden och cenierns hållning i den stora frågan. Vadman än säger här frän sida kan del ändå inte förnekas atl detvar - man helle bondeförbundet fram lill -som förelrädde denmesl negativa linjen. Man stred tappert för all för- hindra den slörsla reformsom har genomförts i vårt land när del gällt all skapa verklig trygghet för demsom enligl i har byggl upp del här samhällel. Närman var motståndare titt den reformen gynnade man minsann inte de valkiganävarnas och bläbtusarnas folk, som har talat om. HerrHagberg i Boriänge har också kriliseral regeringen på den här punklen. Eflerden samfällda krilik som framförts av och jag, all när socialdemokratin fäste så slor vikt vid den harreformen alt man upplöste och log ett nyval, innebär det alltsåenligt er tolkning alt socialdemokratin skutte ha visal ointresse för atl lösapensionsfrågan för människorna här i landel. Sedan fortsätter herrHagberg - även var inne på del - sin historieskrivning med att beskylla regeringenoch partiet för atl vara molslåndare titt etter i vage fall ha svalt inlresseför en sänkning av pensionsåldern. Del är inte alldeles rikligt. Vi har aldrtgfrån värt häll varit motståndare titt sänkt pensionsälder, men det finns enannan sida av den saken - och den är kanske del primära i sammanhanget - nämligen alt man måsle se titt, allpensionerna har sådan sloriek atl de ger en hygglig försörjning, alt deåtminstone klarar vad vi brukar benämna livels nödtorft. Det är vät egentligenhär skillnaden ligger. Medan cenlern har satt SDm sitt främsta mål alt tillvarje pris sänka pensionsåldern, har vi sagi all man försl, etter ålminstonesamtidigt, måste ha garanti för pensioner av sådan storlek all de möjliggörell meningsfullt pensionärsliv. Nuär vi framme, herr latman, 'id den lidpunkien, sedan frågan blivit ordentligtutredd, att vi kan ta del här stegel. Samhället har resurser för all sänkapensionsåldern, för all förslärka tryggheten för alla pensionärer ochsamtidigt - vilkel inte är minsl viktigt - för all avsevärt förbättra stöddtitt de handikappade. Jag kan gärna instämma i vad iVikmanshyttan har sagt - också var inne på del - nämligen all delär ell myckel vikligl beslut vi står inför. Vitt man vara högtidlig kan mansäga atl del är ell historiskt beslut. Alt pensionsåldern skulle komma allsänkas har ganska länge stått klart för allmänheten, och därför kommer väl delhär beslutet atl passera ulan den stora uppmärksamhet som det kanske skulle havarit värt - i varie fall lycks det gälla kammarledamöterna. Vadsom är särskill glädjande - vilkel ulskollet har betonat i sin skrivning - äratt del med att stegel las mol lägre pensionsälder blivit möjligt atlockså förbättra irygghelen för dem som redan är pensionärer; del förfiänarverkligen all understrykas. All förbättringen har blivit ännu större för demsom pensionerats är givetvis särskill värdefullt. Avde många reservationer som fogals till ulskollsbelänkandel kan den slutsatsenkanske lätt dras, .ut del skulle råda siörre oenighet i ulskollet än vad somegentligen har varit fallet. Vi är faktiskt ense om de stora linjerna. Försloch främst är vi överens om alt pensionsåldern Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Vi ärvisserligen oense om tidpunkten för ikraftträdandet, vilkel jag beklagareftersom skillnaden ändå är så pass lilen. Det rör sig ju endasi om ell uppskovpå , om man lar pensions-ålderskommitléns förslag som utgångspunkt,och del kan väl ändå inie vara sä särskill anmärkningsvärt. Men jag skatt, herrtalman, återkomma titt den frågan. Vihar också varit ense om de förbäiiringar av grundbeloppen som tillkommerfolkpensionärerna, medan förslag om pensionslillskoll och handikappersältninghar, som också framgått av de anföranden som hållits, föranlett molioner frånvpk:s sida i enlighet med deras partimotion i frågan. Jagtänkte härefter, herr lalman, övergå titt att något kommentera några av dereservationer som fogals lill ulskotlels betänkande; jag skall dock inte ingåpä alla. Ireservaiionen 1, som i har talat för, föresläs i denförsta alt-satsen en sänkning av gruvarbetarnas pensionsälder titt . Tittdet skutte jag vilja säga all och jag har inga delade meningarbelräffande behovet därav. Arbetel är av sådan art alt del kan vara sakligtmotiverat med lägre pensionsålder för denna kategori arbetstagare, och jag harju själv åtskilliga gånger framhållit delta från tatarstot. Men vadjag vill underslryka, , är all enigheten oss emellan gäller endasiså länge diskussionen rör arbetare underjord. Del har för mig varitutgångspunkten, och del sammanfaller även med de yrkanden och krav som harställts från gruvarbetarnas sida i deras beslutande församling. Omjag har fattat i rätt, tycks han mena alt alla anslälldainom gruvindustrin, oavsell vilkel arbeie del gäller, också skall las med isammanhangel och vara berälligade lill pension vid . är ju integruvarbetarna någon homogen grupp. Därför har Gruvinduslriarbeiareförbundel isill beslut konstaterat atl man först bör kräva sänkt pensionsälder förgruvarbetarna under jord. Man har gjori delta till en avtalsfråga, och man uppfallningen alt man också bör klara del den vägen, såvill jag kan förstå.Men jag kommer in pä delta . HerrHagberg log upp frågan om all ulredningen lades ned. Jag har ju i lidigaredebatter i kammaren försöki upplysa om orsaken. Men del är vättydligt atl min pedagogiska förmåga inte riktigt har räckt lill. Ulredningenkom lill, säger , efter en motion från kommunislerna. Låt mig iatt blygsamhet framhålla att det också företåg en socialdemokratisk moiion medmig som första namn. Vid behandlingen av dessa motioner i ulskollet beslöt viefter intensiva diskussioner - dels i ulskottel och dels på annal håll - atlföreslå atl en utredning skulle komma lill stånd. Menvad skedde sedan denna uiredning börjat sitt arbeie? Parterna trädde iförhandlingar. Vid dessa förhandlingar medverkade bl. redningens ordförande somexpert. Ulredningen sade klart och tydligt till båda parter all därest nikommer atl träffa en uppgörelse, kommer vi alt frånsäga oss uppdraget. som man träffade var också anledningen lill all ulredningen ladesned. Del var alltså klart på förhandlarnas sida atl utredningen skulle läggasned om man träffade en uppgörelse - del kan vi absolut stå fasl. HerrHagberg i lycker inte all avtalet var sä bra och menar all riksdagenbör gä in och göra korrigeringar. Jag skall inte diskutera avtalets innebörd,men man lyckades i varje fall vid de här förhandlingarna åstadkomma dl avlalsom ger rätt till pension - del gäller gruvarbetareunderjord. avlal träffades i en situation när vi hade en pensionsålder pä . Avtalet utlöper och parterna skatt träda i nya förhandlingar, om det inte redan skett - det känner jag inte lill. Och när nu den allmänna pensionsåldern sänks titt 65 är bör del ju vara möjligt all åstadkomma yllerligare sänkning för underiordsarbdarna. Jagär också, , medveten om att del är hårda tag vid sådana härförhandlingar. Men del är i varje falt min förhoppning att man skatt lyckas näen någortunda tillfredsstältande lösning. Har man en gång slagit in påförhandlingsvägen och lyckats åsladkomma dl resullal som godkänts av parternafinns del väl ingeniing som säger atl man inte också skulle kunna förbättraavtalet. Sånågra ord om den all-sals i reservationen 1 där man begär utredning om vilkaandra grupper av arbetare än gruvarbetare som bör komma i åtnjutande av pensionvid . Utskottsmajoriteten menar alt man bör avvakta resultalel avFensionsälderskommilléns arbeie. Kom-mitiién lägger nu sista handen vid fråganom en rörlig pensionsålder. Del är rikligt som säger all ännu vetvi inte vad förslaget kommer all innehålla, men det är väl allas vårförhoppning alt kommittén skatt lyckas finna elt regelsystem som gör delmöjligt för de arbetstagare som har behov härav - del må vara på grund avarbetets art etter av andra skäl - all gå i pension tidigare än vad somgenerelll gäller. 1detla sammanhang får man ändå inte glömma - jag lycker del är mycket väsentligt- att vi har en liberalt system med möjlighet till förtidspension . Ddla har gjort del möjligt för många all gå i pension när de inte harorkat med arbelel längre. Och jag förmodar all den gruvarbetare som herrCarlsson i lalal med och som var utsliten hade haft godamöjligheler atl erhålla förtidspension inom del syslem vi redan har. Eltyllertigare skäl lill all vi avstyrkt motionsyrkandel är departementschefensuttalande i propositionen - som han också bekräftat här - all syftet är all ellsyslem med rörtig pensionsålder skall träda i kraft med pensionsåtderssänkningen. Dä får vi väl avvakla och se vad della röriiga pensionssystem kan innehålla. Ireservaiionen 2 från vpk föreslås yllerligare uiredning belräffande fortsattstandardökning för pen5ionärerna. Vi avstyrker också detta yr- Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. kände därför allpensionsålderskommittén har i uppdrag att ulreda sian-dardsäkringen inompensionssystemet. Enav motiveringarna i vpk:s moiion för en sådan här utredning är ju infiaiionen,prisfördyringarna. Där vill jag bara slå fasl all värdesäkringen ju redan ärklar i del pensionssystem vi har. Höjs basbeloppet höjs också pensionerna, ochdärmed är pensionärerna garanterade att följa med när del gällerprisökningarna. Lålmig också kortfattat beröra reservaiionen 3, även om del kanske var som skutte lala för den. Delsägs i reservationen all man är lill freds med all pensionsliltskollen ökar med4 proceni och all del blir en fördubbling av pensionsliltskollen för deförtidspensionerade. Men reservanterna menar all den uppräkningen bör görasredan fr. o. m. i slällel för . Där vill jagbara säga all pensionstittskolten ju höjs avsevärt. Förbättringarna iförslaget är myckel bdydelsefulla. Och det innebär atl skillnaden mellanfolkpensionärer och ATP-pensionärer jämnas ul. Vad slandardökningen förfolkpensionärerna angår fär man inte heller bara snegla pä pensionsliltskollenutan också la hänsyn lill den förhöjning av grundbeloppen som föreslås iproposilionen. Man kan givelvis alltid framföra sina önskningar och förstag omförbättringar, men med hänsyn lill de stora koslnader som hela detlareformpakel drar med sig - del kostar - delar jag utskollsmajorileiensuppfattning att de föreslagna pensionstillskotten är väl avvägda. Ireservaiionen 5, som likaledes har avgivits av i ,föreslås alt handikappersättningen räknas upp genom all en ytterligareersällningsnorm på 80 proceni av basbeloppet införs för handikappade. Där villjag dock hänvisa lill vad socialministern sade i sitt anförande och lill vadutskottet har understrukit i sitt betänkande. Socialminislern inledde den härdebatten med en mycket värdefull redovisning, som konkret speglade ulvecklingenpä detla område under senare lid. Som framgick av den redovisningen har stödetlill de handikappade väsentligt förbättrats, och del förslag som föreliggerunderstryker yllerligare den utvecklingen. Ulskollet avstyrker även dellareservalionsyrkande. Reservationerna6, 7, 8 och 9 berör dels socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen,dels ATP-avgiften. De frågorna var föremål för en läng och ingående debattunder gårdagen, och fältet får väl därför anses avbetat. Enligl mill förmenandekan del inte vara särskilt meningsfullt att fortsätta den debatten. Jag yrkardärför kort och gott bifall lill utskottets hemställan. Men om jag ändå skallgöra någon kommentar, så är det den an reformer av della slag ju alllid kräversin permanenta finansiering. Vi har voterat igenom skalteutskollelsförslag, och både i del fallet och när del gäller den reform som vi härdiskulerar måste vi ju se till all reformerna finansieras pä elt någorlundariktigt säll. Och majoriteten i socialförsäkringsulskotlel anser i likhel medskatteutskottet att en höjning av socialförsäkringsavgiften är en lämplig finansieringsform.Vi tycker inte att man bör göra delta lill en principfråga. 1 varie fatt anser vi intealt man skall vara sä principfast alt man inte kan bifalla elt förslag som ärså starkt sakligt underbyggt som della. Närsedan yrkade avslag på förslaget om finansiering viaATP-avgiflerna sade han väl inte direkt att det finns tillräckligl med pengar ipensionsfonden, men del slår i varie fall i moiion. Och jag lyckerinte atl man skall vara sä alldeles säker på all det finns lillräckligl medpengar, ty pensionsfonden ökar inte i den lakl som var beräknat. Man har räknalmed att den skutte öka med ca , men ökningen kommerkanske au stanna vid drygt 8 miljarder. Och det är en slor tillgängför samhällel atl vi har dessa stora fonder alt falla tillbaka på. Sånågra ord om reservationerna 10 och 11, som berör ikraftträdandet. Delförhållandet all departementschefen föreslår en förskjutning på ett halvt århar rönt myckel stort inlresse i den allmänna debatten. Del är centerpartietoch vpk som allra kraftigast hävdat all reformen bör träda i kraft lidigare.Man har framhållit all del skulle vara föga solidariskt atl skjula påikraftträdandet, och därmed har man gjort della lill en fråga om solidaritet.Följaktligen har både och kommunisterna reserveratsig för att ikraftträdandet skall ske lidigare, alltså den 1januari 1976. HerrHagberg och i viss mån också i har här talat omregeringens allmänna ovilja och ljumma intresse för reformen som sådan. Delnämndes här också att arbelsgivartinjen hade accepterats. Herr på regeringen, men han var kanske framför allt besviken pä LO, somvetat ha en anpassningsperiod på yllerligare ell halvt år. Delär välbekant, både för motionärerna och för dem som har talat före mig ,atl önskar ell uppskov på tvä år. Varför lalarman om all arbdgivarlinjen accepterats, när uppskovet efler samråd medlöntagarorganisationerna salts till endasi ? Det är då lönlagarnassynpunkier man har tagit hänsyn lill.