prot · FX0995 · 1974-12-31 00:00:00 — Naturligtvisskall jordbruken i norra ha ett verksamt stöd, men först när det påsikt har försvagats tycker jag att man behöver diskutera en höjning. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. HerrJOHANSSON i Holmgården (c) kort genmäle: Det är möjligt att jag hörde fel och att detvar måttfullhet ville ha från vår sida. Låt mig då säga att vi harvisat måttfullhet när vi ändå inte har begärt en högre uppräkning än den vi komfram till för att återställa stödets värde till vad det var för tre årsedan. Med tanke på den kostnadsutveckling som skett efter det avtalet träffadesär det väl ändå måttfullhet i den uppräkningen. Jag glömde en sak i mitt förra anförande. Både herrWictorsson och har sagt att vi i årets avtal fått ettleveranstillägg som innebär en låglönesatsning. Detta skulle speciellt gynna ossi . Jag vill dock säga att detta gynnar oss i Norriand mindreän jordbrukarna i allmänhet. I har förekommit en uppbyggnad av vad somkallas bärkraftiga enheter i en sådan utsträckning att det finns ett stortantal jordbruk som har en årsleverans på över . Dessaleverantörer får inte ett enda öre av denna låglönesatsning. sade att jordbruksnämnden, och vem det nu varmer, skulle se till att låglönesatsningen blev riktigt fördelad. Ja, man har juredan träffat överenskommelse om hur fördelningen skall ske, men det är intealltid säkert att tillägget utgår till dem som har den lägsta lönen. Demänniskor som byggt upp dessa företag har faktiskt visat sig inte ha såsärskilt stora inkomster. Tvärtom har lönsamheten ofta varit så dålig att manhaft svårt att hålla företagen i gång. har det skett en viss förändring tilldet bättre, men det innebär inte att de kommit upp i en lönsamhet som gör attde inte borde vara berättigade till en låglönesats-ning. Vi har dock inte protesterat, utan vi har godkänt dennalåglönesatsnings utformning. Men det är helt klart att i är denprocentuella andel av den invägda mjölken som kommer från leverantörer med över högre än genomsnittet för landet. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. innebärföljaktligen att vi där inte har större fördel av denna låglönesatsning änlandet i övrigt. Bara en kort kommentar med anledning av attfru i sitt första inlägg vände sig till mig och efterlyste samarbetsandaoch måttfullhet. Jag tycker att både samarbetsanda och måttfullhet har präglatutskottets handläggning av detta ärende lika väl som andra ärenden, men det härär en fråga om prioriteringar. Vi har bedömt det så att man bör satsa dessa 3miljoner för att stärka stödet till mjölk- och köttproducenterna. Det finns ingen anledning att raljera över att det ärfråga om en ettöring. För de människor det gäller betyder denna ettöringsäkerligen väl så mycket och kanske mer än det lönepåslag som andra grupper kantUlgodoräkna sig. Jag har lyssnat på den här debatten. Man fårväl beteckna den som en relativt fridfull jordbrukspolitisk debatt, och jagtycker att det inte heller finns anledning att så att säga skärpa tonen. Jag begärde egentligen ordet för att anknyta tillresonemanget om huruvida vi har ett gränsskydd för jordbruket eller ettkonsumentskydd här i landet. Jag skulle väl tro att enligt den gamla terminologin omgränsskydd har rätt. Hur högt skyddet är vet jag inteexakt. Jag tycker dock det är fel att använda benämningen gränsskydd förjordbruk eller konsumenter. Vi har helt enkelt en prissättning på våraprodukter, anpassad till den kostnadsnivå vi har i landet. Om den nu är hög harvi en rätt stor skuld själva till det, inte minst vi politiker. Vad jag slutligen vill säga är att vi väl alla somlöntagare också har ett icke föraktligt gränsskydd. Det är självfallet intebeslutat av och det har inte formen av ett gränsskydd i egentligmening, men det finns där i alla fall och är mycket effektivt. Man kan ställa frågan: Vad är världsmarknadspriset påarbetskraft, om det finns något sådant? Vad vi vet är att det råder ett mycketstort överskott på arbetskraft i världen, framför allt i de delar av densammafrån vUka vi traditionellt har importerat jordbruksprodukter till låga priser.Jag har bara velat säga detta. Låt mig dessutom tillägga, eftersom jag kommer att röstaför reservationen beträffande Norrlandsstödet, att jag när den fråganbehandlades i jordbruksnämnden reserverade mig till förmån för ett högrebelopp, men detta har av någon anledning icke blivit angivet i propositionen. Överiäggnlngen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 29 punkterna 1 5 och 19 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: anmälde att han avsettatt rösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Punkterna 16, 17, 18 och 20 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 29 punkterna 21 23 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i m,fl. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 30 i anledning av motioner angående sockerbetsodling. i (c): Låt mig mycket kort kommenterajordbruksutskottets betänkande nr 30, Sockerbetsodlarna kan som alla förstår inte när de skallså sina sockerbetor först avvakta vad som skall hända i vår parlamentariskaförsamling, utan de måste anpassa sig till årstidernas växlingar. Det väcktesvid sessionens början en lång rad motioner om utökning av den svenskasockerbetsarealen, och det är dem vi nu skall ta ställning till. Långt tidigarehar emellertid genom överläggningar mellan parterna den svenskasockerbetsarealen utökats till . Denna areal har redan besättsoch är vid det här laget också nästan färdiggallrad. Det har därför inte funnits möjlighet att ta reellställning till de nämnda motionerna, där det framförs förslag till utökning avårets sockerbetsareal. Buden varierar och uppåt. Detframställs emellertid också i dessa motioner en rad önskemål om att den svenskasockerbetsodhngen skall anpassas till det svenskakonsumtionsbehovet. I sockerförhandlingarna har man stannat vid att anpassasockerbetsodlingen tUl den svenska fabrikskapaciteten. Tillåt mig i detta sammanhang, herr talman, uttrycka denpersonliga synpunkten att den svenska fabrikskapaciteten inte börfå vara en begränsande faktor. I ett läge där man kan besluta investeringar somt. ex. 80 menar jag, att det måste vara ganska enkelt att, om såbehövs, öka investeringarna i de svenska sockerbruken. Inte minst bör det gällai en situation där världsmarknadspriset på socker är så högt som detsvenska priset den situationen har vi upplevt . Fast utskottet inte har funnit motionerna böra föranledanågon åtgärd, finns det anledning, herr talman, att nu uttrycka den förhoppningenatt man med tanke på vårt behov av anpassning till världsmarknaden efter handockså anpassar den svenska produktionsvolymen till vår egen konsumtionsvolym. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. § 18 Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 31 ianledning av motion om statligt stöd till minkuppfödningen. På förslag av herr andre vice talmannen beslöt kammarenuppskjuta behandlingen av återstående ärenden på föredragningslistan till kl,19,30, § 19 Anmäldes och bordlades Nr 95 betänkanden: t j j den Nr 29 angående tilläggsstat och tilläggsstat tUl riksstatenför -, . budgetåret1973/74 ---- Nr 30 angående statsregleringen för /75 § 20 Herr andre vice talmannen meddelade att påmorgondagens föredragningslista skulle dels finansutskottets betänkande nr 25 samtskatteutskottets betänkanden nr 40 och 41 uppföras främst bland två gångerbordlagda ärenden, dels finansutskottets betänkanden nr 29 och 30, som i dagbordlagts första gången, uppföras närmast efter två gånger bordlagda ärenden, § 21 Kammaren åtskildes kl, 17,46,