prot · FX0934 · 1974-12-31 00:00:00 — Trots att vi har lång kuststräcka liggerpå många platser här i landet alltför många sommarhus och annan bebyggelse vidvatten vilket gör att människor som inte har förmånen att ha hus just vidvatten inte har stora möjligheter att utöva rätten att komma ned tillstränderna. Jag tycker att vi skall vara mycket restriktiva just när det gällerutbyggnad vid stränderna. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar Wennerfors och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemstäUan i betänkandet nr 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposirionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Tillstånd tiU vissa industrietableringar § 22 Tillstånd till vissa industrietableringar Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 8 i anledning av motion angående tillstånd enligt byggnadslagenoch miljöskyddslagen tiU vissa industrietableringar. 1 detta betänkande behandladesmotionen 1974:1160 av m. fl. (m) vari yrkats 1. att riksdagenskulle upphäva 136 a § byggnadslagen, 2. att riksdagenhos Kungl. Maj:t hemställde om bestämmelser som gjorde det möjligt att iokomplicerade fall meddela verkställighetstillstånd för företag som prövatsenligt miljöskyddslagen. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1160, yrkandet 1, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1160, yrkandet 2. 1. beträffande samordnad prövning enligt byggnadslagen ochmiljöskyddslagen av herrar Wennerfors (m) och () som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1974:1 160, yrkandet 1, skulle anhålla om förslag till lagstiftning omupphävande av reglerna om en hos Kungl, Maj;t samordnad lokaliseringsprövningenligt byggnadslagen och miljöskyddslagen, 2. beträffande vissa verkställighetstillstånd i vad avsåghemställan av herrar i , , , ,Jadestig Tillstånd till vissa industrietableringar och Hällsamt (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, attriksdagen skulle bifalla motionen 1974:1 160, yrkandet 2, 3. beträffande vissa verkställighetstillstånd i vad avsågmotiveringen a. av herrar i , , ,, Jadestig och Häll samt (samtliga s) som - under förutsättning av bifall tUl reservationen nr 2 - ansett att viss del av utskottets yttrande skulle ha av reservanterna angiven lydelse, b. av herrar Wennerfors (m) och () som - under förutsättning av bifall till utskottets hemställan under 2 - ansett att viss del av utskottets yttrande skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Det här ärendet går tUlbaka till behandlingeni av propositionen 111 beträffande hushållningen med mark ochvatten. Regeringen ansåg då att det var regeringen som skuUe besluta omlokaliseringen i ärenden av miljöpolitisk karaktär. Vi ansåg att detta innebaren partipolitisk prövning, och vi framhöll att det borde varakoncessionsnämnden som skulle besluta i dessa ärenden. Vi har kommit igenmed det kravet i vår motion 1160, yrkandet 1, som vi har följt upp medreservationen 1 till civUutskottets betänkande nr 8. Motionens syfte vad gäller yrkandet 2 var såsomframhålles i reservationen 3 b - att främja en snabbare tUlståndsprövning iokomplicerade fall. Avsikten var, att om yrkandet I inte skulle bifallas,hindra att politiska bedömningar leder tUl att i sak okomplicerademiljöskyddsärenden behandlas enligt 136 a § i byggnadslagen med därav följandepolitiska värderingar som även innebär oskäligt dröjsmål. Dessa farhågor harbl. a. grundats på att handläggningen hos Kungl. Maj:t har föreskrivits skolaske beträffande vissa angivna verksamheter oavsett den avsedda åtgärdensomfattning och att det lagts i Kungl. Maj:ts egen hand att avgöra om undantagfrån denna prövningsskyldighet skall medges. Härtill kommer självfalletönskemål om att myndigheterna skall organiseras så, att tillståndsprövning kanske så snabbt som möjligt. Det är alltså enligt vår mening en fråga omresurserna. Med hänsyn emellertid till att motionens syfte även idenna del bäst främjas genom ett bifall till yrkandet 1 och tUl att yrkandet 2möjligen kan uppfattas ha en annan innebörd än som avsetts bör motionen inte nubifallas i den delen. Under detta anförande övertog frutredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrSTRÖMBERG i (fp): Säkert vill alla här i medverka tUlatt miljön skyddas och att de lagar som samhället då använder skallrespekteras. Men då bör inte heller på något vis medverka till attlagar på sådant sätt urholkas, att vi får kryphål för dem som sätter ekonomiskaintressen före mUjöaspekterna. Den moderatmotion som ligger tUl grund för utskottetsbetänkande föreslår en uppmjukning av miljöskyddslagen och byggnadslagen.Beklagligt nog har nu anslutit sig tUl de tankegångar som fanns iregeringens proposition . MUjön är utsatt för faror från många håll. En fara är enalltför räddhågad och tveksam lagstiftning, där man kortsynt sneglar påekonomiska intressen och glömmer att miljöfrågor måste ses ur större och meravidsträckt perspektiv. Både moderatmotionen och utskottets socialdemokrater harslagit in på en linje där man ger efter för kortsynta ekonomiska krav. Det ärvälkänt för både denna kammare och svenska folket att företag satt i gångmiljöfarliga anläggningar utan att invänta tUlstånd. De regler som gällervid ifrågavarande industrietableringar har bl. a. den fördelen att en grandligtillståndsprövning kan innebära att nya väsentliga synpunkter kommer fram. Vi kan inte heller ställa oss i en situation där detillståndsgivande myndigheterna riskerar att i praktiken vid den slutligaprövningen bli låsta av att stora investeringsbelopp redan är nedlagda.Resultatet kan i så fall bli att anläggningar, vilka vid en förhandsprövningskulle ha underkänts, i vissa fall kan tänkas komma att vara i drift underårtionden med allvariiga miljöskador som följd. Miljöskyddslagen har utsatts för påfrestningar. Att idetta läge öppna ett kryphål kan inte vara rätt väg att gå. Om någon skadaskulle ha uppkommit genom att miljöfarliga anläggningar inte fått påbörjas itid finns det andra sätt att rätta tUl detta. I så fall kan moderater ochsocialdemokrater förena sig i ett förslag att de myndigheter som skallhandlägga dessa ärenden snabbare skall utföra sina uppdrag. En av miljöskyddslagens grundläggande principer är attinnan igångsättningstillstånd lämnas för vissa industrietableringar skallmiljövårds-aspekterna vara helt klariagda. betänkande visar attlångt ifrån alla har förståelse för dessa grundläggande tankegångar. Om manskulle följa de synpunkter som moderater och socialdemokrater gemensamt stårför, skulle man få acceptera bristande planering hos företagen och otillräckligkapacitet hos myndigheterna. Det är dessa missförhållanden som bör ändras. Detär inte miljöskyddslagen som skall urholkas. Jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan. Tillstånd till vissa industrietableringar HerrLINDKVIST (s): Det andra yrkandet i m. fl.motion tycker vi är bra. Det träffar prick i den avsikt som regeringen försökteföra fram , nämligen att det ibland kan vara bra att komma igäng snabbt med arbeten också om de kräver tillstånd enligt miljöskyddslagen.En förutsättning - och en mycket viktig sådan - är att miljöskyddsintressenainte får vika. Motionens andra yrkande tillstyrks alltså i reservationen.Majoritetens uppfattning tycks vara densamma som ; Motionsyrkandet avstyrksmed hänsyn till miljöskyddsintresset. Jag sade , och jag upprepar det gärna, attreservanterna inte heller vill inkräkta på miljöskyddet. Om man genomförförslaget på de närmare villkor som föreslogs i propositionen 1973blir det inte heller Tillstånd tiU vissa industrietableringar någotintrång i miljöprövningen. Igångsättningstillståndet är inte bindande. Detskall göras en fullständig prövning precis som . SkUlnaden mot vad som gällernu är den att man kan tillåta att vissa arbeten påbörjas under vissa speciellaförutsättningar. En förutsättning är att det är uppenbart att tUlstånd kommeratt ges. Det är alltså villkoren som behöver redas ut närmare. Om det inte äruppenbart att slutligt tillstånd skall ges, blir det inte heller någotigångsättningstUlstånd. En annan sak är att igångsättningstillståndet bara skallgälla förberedande och inte definitiva arbeten, t. ex. anläggningsarbeten,dvs. sådana arbeten som inte påverkas av de närmare villkoren. Det skall ocksåfinnas särskilda skäl. Då det gäller en anläggning som förbättrar miljön är detju bra att denna blir fortare färdig. Det kan också vara så att det gäller attskaffa fram sysselsättning och att arbetena bör utförasvid en viss tidpunkt. Och än en gång: Den fullständiga prövningen sker precissom . Har sökanden gjort något som han inte får nytta av på grund avvillkoren, så går detta på hans egen risk. Miljöskyddsprövningen är heltoförändrad. Jag är angelägen att säga detta tUl i somtalade om ett kryphål. Men det är inget kryphål i fråga om mUjön, herrStrömberg. Däremot är huvudsyftet en snabbare handläggning i okompliceradefall. Den stora frågan är nu varför inte herrar ochWennerfors står kvar. Motionen kan knappast vara ett olycksfall i arbetet.Propositionen nr 1973 nämns i texten och kan således inte ha glömtsbort. Förklaringen tUl avslagsyrkandet på den egna motionen, moderaternasreservation 3 b, anbefalls verkligen tUl studium. Reservationen är på sitt sätten unik hantering av logiska sammanhang. I klartext får den väl anses innebäraen bön till den moderata partiledningen: Förlåt oss, vi visste inte vad vigjorde! En ståndpunkt , en helt annan ståndpunkt den 23januari 1974, och så åter rättning i ledet. När civilutskottet behandlarmotionen om en snabbare handläggning av tUlståndsgivningen i okomplicerade fallreserverar sig de motionerande mot sin egen motion. På KarlXI.s tid lär det ha stått på milstolparna; "Vadgöras skall är allaredan gjort. Iherredagsmän, reser icke så fort! " För att göra en travestering kan man anta att det från högstapartimyndigheten från det motionen väcktes och fram tillbehandlingen i utskottet till herrar och Wennerfors har utgått ettpåbud ungefär så lydande: I moderatariksdagsmän, reser icke så fort! Vad Iämnen besluta har partUedningen redan gjort. Jag yrkar bifall till reservationen 2 och -vid bifall till denna även tUl reservationen 3 a. I civilutskottets betänkande nr 8 har moderaternablivit reservanter i fråga om samordnad prövning enligt byggnadslagen ochmUjöskyddslagen. Skälen till den ståndpunkten är att man är rädd förregeringens prövningsmakt. Jag kan väl säga att när vi först diskuterade denföreslagna ändringen var även vi betänksamma och litet ängsliga för vad denskulle leda till. Men finner vi inte någon anledning att förena oss medreservanterna i deras misstro. Reservanterna har nämligen inte kunnat åberopa någrakonkreta exempel på att regeringen utövat sin makt på ett otUlböriigt sätt. Vi skall komma ihåg att denna reglering bara är temporäroch att vi får ta ställning tUl nya förslag. Vi skall inte hellerglömma turerna kring och de oefterrättliga dubbleringar som där blevaktuella. Utskottsmajoriteten har betonat det väsentliga, nämligen attmiljöskyddsintressena inte får ges en andrarangsplats utan måste med sin fullatyngd in i bedömningarna. I fråga om förslaget i motionen beträffandeverkställighetstillstånd enligt mUjöskyddslagen har mittenpartierna och vpk åden ena sidan och socialdemokraterna ä den andra kvar sina ståndpunkter från . Vi är alltså oense i sak. Vad vi är oense om skall jag inte gå in på. Därhar herrar i och utvecklat var sin åsikt. Men påen punkt är vi ense: Vi uppfattar motionsförslaget som ett bifall tillfjolårspropositionen. Jag skall inte närmare kommentera de turer sommoderaterna sedan har varit ute på. Jag yrkar,fru talman, bifall till utskottets hemställan i alla delar. Tillstånd till vissa industrietableringar Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar Wennerfors och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wennerfors begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 8 punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner ställs först beträffande utskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Den ekologiska sakkunskapen i byggnadsnämnd, m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels hemställan i reservationen nr 2 av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 8 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit hemställan i reservationen nr 2 av iGöteborg m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservationen nr 3 b av herrar Wennerfors och Adolfssonanförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren godkänner civilutskottets motivering i betänkandetnr 8 punkten 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservationen nr 3 b av herrar Wennerforsoch anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; §23 Den ekologiska sakkunskapen i byggnadsnämnd, m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande nr 9 i anledning avmotioner angående den ekologiska sakkunskapen i byggnadsnämnd samt om ökademöjligheter för enskilda personer att påverka planfrågor m. m. I motionen 260 har och jagbehandlat frågan om den ekologiska sakkunskapen i planprocesserna och menat attbyggnadsnämnderna borde ha tillgång till ekologisk sakkunskap och att dennasakkunskap skulle ha en självständig ställning och väl kunna hävda sinaståndpunkter och på rätt nivå i planeringsprocessen. Jag skulle vUja visa en bUd för kammarens ledamöter.Tyvärr är bilden i färg och passar inte riktigt tUl apparaturen, men vi kanändå se ett bostadsområde som man börjat skiva upp i tårtbitar. Det mörkapartiet är ett skogsområde. Här har man börjat meja ner skogen. Av nästa bildborde framgå hur man har mejat ner ytterligare skog. Om jag skulle visa flerbilder skulle kammarens ledamöter se hur det knappt finns någon som helstskogsmark kvar när bostadsområdet är färdigplanerat. har man dock börjat få upp ögonen för dettaproblem. Expansionen av våra städer och tätorter har regelmässigt skett i förutorörd natur eller på jordbruksmark. Bebyggelsens utbredning borde visserligenha förpliktat de ansvariga, kommuner och byggnadsföretag, att vårda den natursom de tar i anspråk för sin verksamhet. Men så har tyvärr sällan skett. Detser ofta ut som på de här bilderna. Ofta uppvisas exempel på rennaturförstörelse i samband med bebyggelse. Man har alltså planerat och byggtutan tanke på konsekvenserna i naturen. Resultatet skulle, menar vi motionärer, ha blivitannorlunda om ekologisk sakkunskap, som kan bedöma samspelet mellan de levandeorganismerna och mellan dessa och deras omgivning, hade tUlåtits medverka i planprojekten. skall jag inte orda så mycket mer om detta därföratt utskottet har ändå uttalat sig tämligen positivt om syftet med den härmotionen. På s. 29 i betänkandet skriver utskottet att man i allt väsentligtkan ansluta sig till motionärernas allmänna utgångspunkt. Därför vill jag nöjamig med det anförda och bara hoppas att vi under kommande riksdagar skall få enännu större förståelse för de här tankarna. Den ekologiska sakkunskapen i byggnadsnämnd, m. m. HerrJOHANSSON i (c): Det båtar föga att argumentera för en motionsom ett enigt utskott har avstyrkt, men det är ju så med oss motionärer att vitror att vissa synpunkter inte beaktats i tillräcklig omfattning vid behandlingenav våra motioner. Visserligen anser jag såsom att utskottetändå har skrivit rätt positivt om vår motion nr I 166. Man har förstått att deaspekter som har tagits upp behöver prövas, men man har inte gått med på attfrågan skulle överlämnas tUl bygglagutredningen och att kontakt skulle tas medutredningen om den kommunala demokratin. vill jag emellertid påstå att utskottet i sinargumentering i väsentliga delar går vid sidan om kraven i motionen. Det är braatt i bygglagstiftningen finns föreskrifter om samråd och information och attdenna fråga har ägnats ökande uppmärksamhet. 1 verkligheten vetvi dock att detta samråd inte fungerar särskilt bra. Men det är inte hellerdetta den här motionen handlar om. Den handlar om enskilda människors möjlighetatt hävda sin rätt även när detta samråd fungerar som det skall. Bygglagstiftningen är mycket komplicerad ochplaneringsproceduren mycket omständlig. Det är inte lätt för enskilda människorsom sommarstugeägare och lantbrukare eller för representanter för t. ex. Den ekologiska sakkunskapen i byggnadsnämnd, m. m. villaägarföreningaratt hitta rätt i denna djungel av paragrafer eller veta när man kan ingripa ien kompUcerad planeringsprocedur. Saken förenklas minsann inte av att den somnärmast skall tillhandahälla den information som den enskUde behöver ofta är motparteni den intressekonflikt man befinner sig i, nämligen planeringsorganet. Verklighetenär inte så bra att det här fungerar friktionsfritt. Vi framhåller i början av vår motion att denrättshjälpsinstitution som finns är betydelsefull men inte till fyllest. Denkan inte tUlämpas i dessa fall. Vi framhåller bl. "Rättstrygghet och rättsskydd är emellertid inteenbart en fråga om möjligheter att vid uppkomna rättstvister få sakkunnig hjälptUl skäliga priser. 1 rättsskyddsbegreppet måste också inbegripas etttUlgodoseende av medborgarnas naturliga behov av information om och inflytande över förestående samhälleliga åtgärder, vilkas konsekvenser i olika avseenden påverkar den enskUdes rättsställning. Upprättande av stadsplaner, utformning av kommunöversiktereller utläggning av olika sorters förordnanden sker ofta på ett sådant sätt attaUmänhet och särskilt de därav berörda får kännedom om åtgärdernas konsekvenserförst på ett stadium då möjligheterna till påverkan är starkt begränsade." Den enskilde känner sig i sådana här frågor myckethjälplös och får lätt en känsla av rättsosäkerhet. Ett sätt att lösa dessa problem skulle vara att manställde sakägar-ombud till allmänhetens förfogande. Det kunde t. ex. ske inomramen för den allmänna rättshjälpen. Genom sitt juridiska kunnande och sinobundna ställning skulle de kunna tillförsäkra enskilda medborgare ett bättreinflytande i skilda planeringsaktiviteter och därigenom skapa förutsättningarför en ökad rättssäkerhet. Utskottet hänvisar i sin skrivning tUl att dessa frågorskall behandlas av bygglagutredningen, och jag skall givetvis ta del av deresultat den kommer fram till. Jag finner ändå att det hade varit motiverat attsända över motionen till denna utredning. Men det finns ju möjlighet att när utredningensförslag framlagts och proposition skall skrivas med anledning därav ta uppdessa problem, om de då inte redan blivit uppmärksammade. I motionen 260 lämnas en dramatisk beskrivningav hur det kan bli när ett markområde exploateras för bebyggelse, och det harnaturligtvis förekommit många skrämmande sådana exempel främst i områden kringde större städerna. Det har varit bostadsbrist, och planeringen har genomförtsunder tidsnöd. Byggföretagen har ofta haft fria händer vid byggandet, och dethar självfallet varit enklare för dem att använda de stora maskinerna ibyggnadsverksamheten och då först ta bort alla träd inom byggområdet. Den sombygger behöver ju inte tänka på de framtida konsekvenserna. behövervederbörande inte heller medverka till att, som ofta sker, med konstlade medelåstadkomma en ny grönska. Om detta råder inte aUs några delade meningar i utskottet.Jag tycker också, , att vi i utskottet mycket positivt uttalatoss för att det inte skall vara på detta sätt. Naturligtvis kan man också gekommunerna underbetyg när sådant här sker. Men steget är ändå, ,ganska långt till att genom nya lagregler föreskriva vilken sakkunskapbyggnadsnämnderna skall ha. talar litet svepande om ekologi, menekologin är en sammanfattning av kunskaper inom en mångfald vetenskapligaspecialiteter, och man kan knappast ha företrädare för alla dem inom denkommunia organisationen. Utskottet tar ändå för givet att byggnadsnämndernanumera anlitar den sakkunskap som är nödvändig på planeringsstadiet. Jag trorockså att om politikerna eftersätter kraven på den här punkten, kommermänniskorna i grannskapet till de nya bostadsområdena att övervaka att man integör sådana övergrepp mot naturen som beskrivs i motionen. Här kommer jag automatiskt in på motionen 1166 av herrJohansson i m. fl., som gäller den enskUda personens möjligheter attfölja och påverka arbetet i planfrågor inom kommunerna. Situationen är svår förden enskUde, och det är också svårt för kommunerna att finna rätta vägar. Jagkan inte hålla med motionärerna om att har en plan varit utställd före antagandethar man haft tillfälle till anmärkningar, och då har man också haft möjligheteratt påverka som kan anses tillräckliga. Jag anser inte att detta ärtillräckligt. Att läsa stadsplaner är besväriigt, och kan man det är det ändå idet sena skedet mycket svårt att få tUl stånd några större ändringar.Medinflytande och möjligheten till påverkan vid planeringen måste komma inmycket tidigare. har i olika sammanhang för kommunernapekat på behovet av vidgad insyn i planarbetet. Jag är övertygad om att de aUraflesta kommuner, för att inte säga alla, numera är positiva tUl detta. Detgäller då att hitta de rätta formerna. Motionens yrkande är att bygglagutredningen skall fåtilläggsdirektiv som går ut på att enskilda personer skall kunna medverka iplanfrågor. Vi har inte kunnat tUlmötesgå det kravet, eftersom det redan ärtillgodosett i de direktiv som bygglagutredningen har. Om jag inte är felunderrättad kommer det också förslag från bygglagutredningen i den här delenganska snart, troligtvis . Motionärerna pekar även på det underläge som den enskilde t. ex. en sommarstugeägare eller jordbrukare - kan hamna i när kommunen görupp planer. De har inget yrkande som visar vad de egentligen önskar på denpunkten, men i motionens text nämner de bl. a. förslaget om kommunalasakägarombud. Jag vill understryka att detta kan vara en möjlig väg. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Den ekologiska sakkunskapen i byggnadsnämnd, m. m. HerrJOHANSSON i (c): Jag uppfattar det som mycket positivt närcivilutskottets värderade ordförande säger att det inte är tillräckligt med atten plan är utställd för att man skall vara belåten med insynen. Det kan varariktigt att vi har tagit litet lätt pä den saken, men det är just innan planenär Nr 34 utställd som vi vUl ha insyn och möjlighet att påverka den. möjligheten har man inte , utan ofta står vederbörande inför fullbordatfaktum den dag då planen är utstäUd. -r.-- _\----- ersättning för mark och t. o. m.rättshjälp komma i fråga, men just i