prot · FX0965 · 1974-12-31 00:00:00 — Den här enskilda svenska insatsen i är emeUertidockså ett argument i ländervalsfrågan. Tvivelsutan har regimen i fortfarandeett reaktionärt märke, även om man kan hoppas på den mera progressiva regeringsom nu finns. är inga jordreformer genomförda där. Man har denpolitiska oron med strejker och mycket annat, och man har den militäraaktiviteten gentemot befrielserörelsen i . Mitt i detta läge når ändåett biståndsorgan ut till de människor som verkligen behöver hjälpen denfattiga befolkningen. De frivilliga hjälporganen och i synnerhet kyrkornasbiståndsorgan har andra brohuvuden än mottagarlandets regering, och det ärmycket värdefullt. I är det Mecane kyrkan som utgör dettabrohuvud för biståndsverksamheten. Naturligtvis kan det inte vara moraliskt försvarbart attberöva ett fattigt folk möjlighet tUl bistånd därför att detta folk utöver sinfattigdom också har en reaktionär totaUtär regering. Det går inte ihop. Mittexempel visar att hjälpen kan komma fram även i sådana lägen, och jagföreställer mig att det inte bara gäUer enskUda insatser. Det finns ävenprojekt för det statliga biståndet vilka inte kan missbrukas. Därför tror jagatt vissa statliga biståndsinsatser kan bU tiU gagn i dyUka länder. Låt mig ta ett annat exempel, som väl är lika aktuellt ochsom ger belägg för enskilda hjälporganisationers möjligheter där staten inteanser sig kunna gripa in. Det gäller ChUe. Situationen i landet och regeringensagerande har gjort att vårt statUga bistånd måste avbrytas. Men i landet finnsett kristet ekumeniskt råd - som får sitt stöd frånKyrkornas världsråd. I detta råd ingår också den genomLutherhjälpen, som tar mycket aktiv del i arbetet. Rådet leds förresten av enluthersk biskop, som heter Frenz. Detta biståndsorgan, detta kristna råd, harlyckats göra utomordentliga insatser i . Man arbetar efter två linjer. Denförsta är att man försöker få ut flyktingar ur landet och det har man lyckatsmed i över 1 000 fall. Den andra Unjen är att man bistår med juridisk hjälp,rättshjälp, åt de många som har kommit i konflikt med regimen och mist sittarbete. På det sättet lyckas man hjälpa många människor. Jag viU nämna att i detta fall har haft ettmycket gott samarbete med den och Det vore klokt omregeringen i fler fall kanaUserade sina biståndspengar genom dylikaorganisationer i de fall där biståndssamverkan på regeringsnivå med ettmottagarland kan te sig motbjudande. Med tanke på vad jag här sagt är det tacknämUgt attutskottet har lyckats höja anslaget tiU frivilligorganisationer från 25 tUl 30mUjoner kronor Man menade i bägge fallen att gränsen var flytande dvs. kundeöverskridas, men det är alldeles självklart att har man en högre gräns såkänner också frivUUgorganisationerna större frimodighet att begära anslag. Iannat fall anser man lätt möjligheterna så blygsamma att det inte lönar sig attansöka. Regeringens pmtning på SIDA:s förslag tiU anslag åtfrivUligorganisa-tionerna är att beklaga, tycker jag. Visserligen menar man attdetta inte innebär att man vill inskränka de fria organisationernasarbetsmöjligheter utan att man bara bedömer deras beho. Det är verkligenen skicklig regering som kan bedöma frivUligorganisationernas behov så precis!Den högre gränsen har som jag sagt en stor psykologisk betydelse. Jag skuUe i det sammanhanget också viUa säga några ord ominformationsanslagen till frivilligorganisationerna. hartidigare talat om de 6 miljoner som går tUl löntagarorganisationerna ochstudieförbunden - de s. k. folkrörelserna. Jag tycker det är hög tid att manrned dessa organisationer jämställer samfunden som arbetar genom . och , så att det slås fast att de ärfolkrörelser i paritet med studieförbunden och löntagarorganisationerna. Dehar ju ett mycket stort utbud av information som man omöjligen kan täcka in medde reserver som respektive studieförbund kan erbjuda. Härvidlag vUl man verkligen hoppas på ett nytt synsätt.Jag upprepar så ofta jag kan den bestämda uppfattningen att om icke samfundenoch kyrkan bedrivit sin intensiva information i det härlandet hade haft mycket svårare att få en opinion för deanslag som vi nu skaU att bevilja. Ett par ord om enprocentsmålet. Det har redanflera gånger sagts att detta självfallet har betydelse för mottagarländerna.Herr - som har awikit just nu - menade att det spelade så Uten roU föru-länderna Uumvida vi hade gjort en dubbel höjning eller ej; det hade intepåverkat förhållandena i , menade han. Detta är ett mycket underligtpåstående. Då skulle man ju också kunna säga att de höjningar som vi harstannat för inte heller skulle påverka förhåUanden. Det ärsjälvfaUet att aUt har sin betydelse för något och för någon - i annat fall ärman verkligen pessimistisk i överkant. Enprocentsmålet har också haft betydelse som gott föredömeför andra rika nationer det kan vi slå fast och vara överens om aUa. Men man har inte nämnt den tredje betydelsen som jagtycker är väsentlig, nämligen att enprocentsmålet har varit av störstabetydelse för oss själva som dirigerande faktor, som ett psykologisktpåtryckningsmedel. Det är väl ingen i den här kammaren som tror att vi i dagskulle ha varit beredda att ta ett anslag på om viinte 1968 hade fastställt målsättningen av bruttonationalprodukten.Detta har haft den största betydelse. Sedan tror jag precis som och attdet vill till helt andra värderingar hos oss i den rika västvärlden om vi skallkunna lösa den fattiga världens problem. Vi måste vara beredda att accepteraett helt annat konsumtionsmönster för oss själva. Jag tror också att det redanfinns rätt stor grupp i det här landet som är beredd till det och somräknar med att poUtikerna står fast och i vart fall infriar givna löften. skriver utskottet förhoppningsfullt att regeringen"aktivt överväger" enprocentsmålet. Det är ju gott och väl, men detär Utet luddigt skrivet, och vi får se om det kommer någonkompletteringsproposition. Med detta, herr talman, vUl jag yrka bifall tUl samtligade reservationer som och har signerat plusreservationen 1 i vad gäller enprocentsmålet. HerrTAKMÄN (vpk): Vad som täcks med termen"u-landsbistånd" är som bekant alla tänkbara former av verksamhet,från kolonialkrig till de mest positiva insatser för ett lands utveckling. Detär verkligheten bakom orden, inte de officiella deklarationerna som röjertermens mening. I en debatt hörde jag en ung afrikansklärare säga att "u-hjälp är ett nytt ord för exploatering". Han hadebittra erfarenheter från sitt eget land. Efter tre månaders arbete med ettbiståndsprojekt i ansåg en belgier att föUande definition var välmotiverad: "Utvecklingsbistånd består i att ta pengar från fattigt folk irika länder och ge dem till de rika i fattiga länder." Biståndsarbetarnasegna reaktioner visar om de står på ena eller andra sidan idenna intemationeUa klasskamp. SomUga gör vad de kan under de mest vidrigaförhållanden. Andra anpassar sig följsamt till de vanor som utländska ochinhemska profitörer har. Och det finns förstås också gott om s. k.biståndsarbetare från de imperialistiska staterna, som öppet och ogeneratutbUdar poliser, bygger "tigerburar" och koncentrationsläger ochleder terroraktionerna mot de byar och städer där befolkningen vägrar böja sigför exploateringen och förtrycket. är det mest talande exemplet. Det var ingenmåtta på de stora orden när inledde sitt bistånd till , till de mestkorrumperade elementen i , . Detta s. k.u-landsbistånd beräknas hittUls ha kostat 156 miUarder dollar, för att intetala om vad det har kostat i människoliv och lidanden i , i ,i och också i Cambodja. I de små områden, som alltjämtbehärskas av marionetterna, har det efter snart ett kvartssekels u-landsbiståndfrån inte byggts upp en enda inhemsk industri av någon betydelse. Ekonomin,om man nu kan använda detta uttryck, är helt beroende av fortsattanärvaro. Och marionettregimen kan inte leva vidare utan den väldiga inpumpningav mUitär materiel och personal, som fortsätter med i flagrant strid motParisavtalet . Det är mot denna bakgrund som det svenska biståndet tillIndokina bör ses. Kontrasterna mellan Saigonsidan och PRR-sidan skulle intekunna vara mera iögonfallande. På den ena sidan har det ekonomiska biståndetfrån varit gigantiskt, större än något annat bistånd tillnågot annat land i historien. Men det har tjänat de multinationella företagen.Det har tjänat ett folkutrotningsprogam utan tidigare motstycke. Det har tjänatatt berika ett fåtal och utveckla förtrycket och terrorn mot de övriga. På den andra sidan, i en del av landet som ödelagts avbomber och giftiga kemikalier, har befolkningen, även då dentvingats att leva under jorden, bevarat och utvecklat en högtståendesamhällelig organisation. Trots de ständiga angreppen från Saigonsidan, somfortsätter efter fredsavtalet, utvecklar den nu jordbruket, småindustrin ochhantverket, undervisning och hälsovård, kultur och social omvårdnad. 1 vpk:s partimotion 1273 har vi föreslagit att biståndettill Republiken provisoriska revolutionära regering - PRR - ökastill 150 miUoner kronor. Jag är medveten om att det bistånd som redan gettsfrån har spelat en stor roll och att man på mottagarsidan är myckettacksam för den ökning som ställs i utsikt. Men jag vet att de tre svenskariksdagskolleger som besökt den nordligaste provinsen, Quang Tri, i början avåret har sett en förstörelse som överträffade vad de var förberedda på. De harockså bl. a. här i kammaren uttryckt sin beundran över befolkningens viUa och talangatt bygga upp ett nytt och bättre samhäUe. Bland svenska folket finns det en såutbredd och stark sympati för och solidaritet med befrielserörelsen iSydvietnam, att en ytterligare ökning av det svenska biståndet skall mötas medall tänkbar förståelse. Varje bistånd till PRR-sidan och tUl Demokratiskarepubliken , där återuppbyggnaden nu drivs planmässigt och energiskt,är ett u-landsbiståndi detta ords verkliga och aUra vackraste betydelse. Det är ett bistånd somoavkortat går direkt tUl vitala konstruktiva projekt och som bidrar tUl attpåskynda den snabba utvecklingen av det egna landets produktivkrafter. Kontakterna med befrielserörelsen i Cambodja har avnaturliga skäl blivit begränsade. Ännu har inga svenskar kunnat resa i debefriade områdena och rapportera tillbaka om hjälpbehoven och hjälpens användning.Men vi har ingen anledning att tvivla på att det också där från den centralaledningen tiU styrelserna i byar och städer finns en hängiven strävan atttUlgodose folkets behov. De sensationella miUtära framgångar som befrielserörelsen,, haft sedan statskuppen och sedan angreppskriginleddes, skulle ha varit otänkbara om inte och den lagliga regeringen,GRUNC, fört en politik som uttryckt hela folkets nationella, ekonomiska,sociala och kulturella intressen. Trots den stora mUitära och ekonomiskahjälpen från , inte minst de förödande bombningar som USA.s flyg genomfördemot de befriade områdena fram till , har LonNol-juntans maktställning kringskurits och underminerats för . Denena efter den andra av de städer som marionettjuntan hållit har de senastemånaderna befriats, och snart återstår endast huvudstaden , som ärhelt omringad. Det är hög tid att erkänner GRUNC och därmed ocksåmedverkar tUl att sparkas ut ur FN och andra internationellaorgan. Den har i andra sammanhang visat att den betraktarGRUNC som . har medlemmar av GRUNCbesökt på inbjudan av om och den svenskaVietnamkommittén, numera kallad Svenska kommittén för , ochCambodja, och då också beretts möjligheter att ha överläggningar medutrikesministern och andra statsråd. Jag och min partigrupp är självfallettacksamma för de uttalanden som gjordes och som refereras också iutrikesutskottets betänkande nu; nämligen att regeringen står beredd att lämnabistånd när, som det heter, "förutsättningar härför skapats". Utantvivel finns det förutsättningar redan nu att planera detta bistånd i fulltsamförstånd med befrielserörelsens företrädare. I vpk-motionen 1272 har vi hemställt att anvisar50 miUoner kronor till Cambodjas nationella enhetsregering. Jag hoppas att detblir många röster för detta anslagsyrkande. I har utvecklingen varithoppingivande. av krig och de längsta oavbrutna bombningarna iIndokina - nära , tUl närVientianeavtalet undertecknades är det nu fred i . , då jagoch ytterUgare två delegater från Svenska kommittén för , ochCambodja hade tillfälle att göra en resa i den befriade zonen, boddepatriotiska frontens ledare fortfarande i grottor i bergen. Befrielserörelsensledande man , prins , tog emot oss i vad hankallade "min sista grotta". är han och många av de övriga ledarnai . presenterade han och Vientianeregeringens premiärministerSouvanna Phouma sina listor på ministrar,biträdande ministrar och medlemmar av det nationella koalitionsrådet för kungSavang Vathana i Luang Prabang. Bildandet av den nationellakoalitionsregeringen och det nationella koalitionsrådet hade föregåtts avsegslitna förhandlingar om en av de viktigaste punkterna i ,nämligen neutraliseringen av och Luang Prabang, en neutralisering sompatriotiska fronten betraktade som ett nödvändigt villkor för att enkoalitionsregering skulle bildas och kunna fungera under säkra förhåUanden.Prins är premiärminister i den nya koalitionsregeringen.Utrikesminister och biträdande premiärminister är patriotiska frontensgeneralsekreterare . har funktionen somordförande i det nationella koalitionsrådet, som enligt harminst samma StäUning som koalitionsregeringen. Rådet skall ha roUen som ettinterimistiskt parlament tUls en utses genom allmänna val. "Ett kraftfullt intryck framgår ur den politiskalösningen i ", skriver en korrespondent från Luang Prabang i den kändaHongkongtidskriften den 15 aprU. "Detförefaller", säger han, "som om den 62-årige prinsSouphanouvong snarare än den 75-årige premiärministern prins kommeratt bli den mest framträdande nationella gestalten i politiska liv." Ochkorrespondenten nämner de varma hyllningar som prins fick frånbefolkningen pä Vientianesidan: "Ingen som bevittnade det mottagande somSouphanouvong fick av folket i och Luang Prabang när han återvändefrån i skogarna och bergen i norra kan tvivla på att han en dagska ärva Souvanna Phoumas ställning som huvudtalesman och representant för ." Det har inte saknats allvarliga provokationer ochincidenter sedan undertecknades, och det är ännu en öppenfråga om USA-imperialismen och dess laotiska redskap kommer att finna sig i denoundvikliga utvecklingen. Men de två gånger tidigare då en koalitionsregeringkommit tUl stånd i , 1957 och 1962, och störtats genom intervention,borde ha gett ultrareaktionärerna vissa lärdomar. Varie gång harstyrkeförhållandena snabbt förskjutits tUl de patriotiska krafternas förmån,och de är nu sådana att en tredje statskupp med all säkerhet skuUe betyda attimperialismens lakejer Uade, som det heter på i , "sinsista symfoni". I vpk:s partimotion 1274 har vi hemställt att riksdagenmåtte anvisa till den befriade zonen i , dvs. till Laospatriotiska front. Det är illa att ett svenskt bistånd inte redan harpåbörjats. Vi konstaterade när vi reste där att det finns vägar - och harfunnits under hela kriget till patriotiska frontens högkvarter. Om ettbistånd hade inletts tidigare skuUe det nu ha kunnat fortsätta direkt till denbefriade zonen. Hjälpbehovet är enormt i de provinser som tagit emotomkring av bomber. På Vientianesidan finns för övrigt omkring700 000 personer, som tvångsförflyttats eller av bombningarna tvingats bortfrån sina hemtrakter, som utgör den befriade zonen. När de återvänder tillsina förstörda byar, kommer de att den 24 aprU 1974 Internationellt utvecklingssamarbete den 24 aprU 1974 Internationellt utvecklingssamarbete Om biståndet skall delas meUan zonerna, kan man anta att den del somfaller på Vientianesidan fastnar pä vägen. Korruptionen på den sidan harverkligen inte legat långt efter Saigonregimens, och det är inte troligt att deansvariga nu i den mån de kommer att behålla sitt grepp om administrationen -kommer att få något moraliskt anfall och plötsligt bli hederliga. Som det nu är måste biståndet enligt gågenom koalitionsregeringen. I den befriade zonen hörde vi att detsannolikt inte skulle vara möjligt att undvika en tudelning av statligabiståndsinsatser. Men jag förutsätter att de svenska representanter som nukommer att förhandla med koalitionsregeringen kan få till stånd enöverenskommelse som prioriterar patriotiska frontens sida. Det finns tungaargument för en sådan prioritering. Det behövs t. ex. stora insatser för attbistå flyktingarna när de återvänder hem. Det behövs också stora insatser föratt snabbt få kommunikationssystemet iståndsatt. På en av de listor vi fick avpatriotiska frontens ledare har man satt upp ett stort antalbulldozer och andra maskiner för vägbyggen. Jag vill beröra motionen 1279, som jag och ettantal av mina partikamrater har väckt. Vi föreslår att det inrättas en statligforskningsfond för och att för /75 anvisar 25miljoner kronor till denna fond. som avvisar utrikesutskottetdenna motion med motiveringen att "en dylik insats inte ingått bland deprojekt som tagits upp från Demokratiska republiken sida iförhandlingar med de svenska myndigheterna". Det är förståeligt att så inte har skett, DRV har begärtoch kommer att få en stor massa- och pappersfabrik och övriga detaUer i ettstort skogsindustriprojekt, vidare ett stort barnsjukhus i , kostnadsberäknattill , och ett sjukhus i gruvdistriktet norr om ochsenare också andra stora biståndsprojekt. Jag vet att det från svensk sida harvisats den aUra största förståelse för de önskemål som DRV;s regering harframfört. Jag vet också att man i DRV undviker att komma med önskelistor sominte ryms inom ramen eller som skulle inkräkta på utrymmet för de stora projektman satt högst på prioritetslistan. Men det finns självfallet mängder med andra behov, som ärlika trängande men som inte kan tas med på den officiella listan. Vad vi iförsta hand tänkt på är den verksamhet som inleddes av en gruppforskare, lärare och studenter vid . Den fick snart fastareformer, bUdades Sällskapet för Viet , Jag kan intehär i detaU redogöra för den utomordentUgt betydelsefulla biståndsinsats somdessa unga forskare gör och där de har ett helhjärtat stöd av många professoreroch andra ledande vetenskapsmän inom medicin, biokemi, farmakologi,växtgenetik, växtfysiologi osv. Även arkitekter och tekniker och på senare tidockså samhällsforskare deltar i verksamheten. De har ett nära och fortlöpandesamarbete med ledande forskare i Demokratiska republiken , Eftersom viredogjort för detta arbete i vår motion och många ledamöter här, bl, a,ledamöterna i utrikesutskottet, har fått deras verksamhetsberättelse för I 973,nöjer jag mig nu med att yrka bifall till vår motion. understrykaatt vUl man dra in stora kretsar i biståndsarbete är det här en Nr 65 utmärkt möjlighet för detta - för ganska små kostnader kan det göras Onsdaeen den insatser som är ovärderliga, 94 anril 1974 Detfinns ett alternativ till forskningsfonden så länge den inte har---------------------- " kommittill stånd - vUket jag hoppas att den snart gör. Det är att regeringen i väntanpå fondens bUdande ser till att "Forskning för Viet " får bidragur anslaget för enskUda organisationers biståndsinsatser, antingen direkt ellervia Svenska kommittén för , och Cambodja, som genom Vietnamhjälpeninom ramen för sina resurser har sökt främja denna verksamhet bl. a. genom attbetala flygpostkostnader för ganska många instrument, laboratoriekemikalier,litteratur och sådant till . På förslag av herr andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dettabetänkande samt behandlingen av på fördragningslistan återstående ärenden tUlkl. § 7 Interpellation nr 74 ang. prissättningen på stadsgas Ordet lämnades på begäran tUl HerrADAMSSON (s), som yttrade: blev eldningsoljan i ställetför koksen det efter hand alltmer dominerande bränslet förfastighetsuppvärmning. Den då på kol baserade stadsgasframställningen gavenergikombinatet stadsgas-koks. När koksen ej kunde avsättas, utvecklades nyaförgasningsmetoder baserade pä petroleumprodukter. De största och flertalet avde medelstora gasverken i landet kunde därigenom bibehållas och ställas om tills. k. spaltgasverk, medan de ekonomiska förutsättningarna för fortsatt driftvid ett betydande antal av de minsta och mindre gasverken upphörde under 1950-och 1960-talen. Denna produktionsomställning, som i huvudsak skedde under1960-talet, innebar att betydande investeringar gjordes i de berörda kommunernaoch att dessa gasverk till övervägande delen måste betraktas som moderna. Råvaran för stadsgasframställning i spaltgasverk är s. k.lättbensin eller gasol. Flertalet svenska gasverk använder sig av lättbensin.Såsom namnet anger är denna en något lättare petroleumfraktion än gängsemotorbensin, och lättbensin var under 1950-och 1960-talen till övervägandedelen en biprodukt vid oUeraffineringen. Priset var därför sådant att gasverkenkunde leverera stadsgas till hushåll, näringsliv och för uppvärmningsändamåltill priser som kunde konkurrera med alternativa energiformer. Den kris som drabbade energiförsörjningen harmedfört mycket stora ekonomiska påfrestningar för de kommunala . Samtliga energiråvaror har stigit väsentligt i pris och de inbördes relationerna har förändrats, vilket i hög grad försvårar en rationell planering och energihushållning. Medan råkraften och oUan numera synes ha prismässigt stabiliserats, ehuru vid avsevärt högre prisnivå än som gällde före energikrisens inträde, har priset på lättbensin dels stigit väsentligt mera än på övriga energiråvaror, dels kvarblivit på en nivå som ligger högre än före energikrisen och mer 107 Nr 65 än högre än en under1972 normal prisnivå. Onsdagenden ingripanden som skett för att begränsaverkningarna av energikrisens 24 april1974 priskonsekvenser för bl. a. eldningsoUa och bensin har icke i något avseendeomfattat lättbensinen som råvara för stadsgasframställning. har uppmärksammat berörda statliga myndigheter på den allvarligasituationen som de svenska stadsgasverken kommit i genom energikrisen. Dettahar dock ej lett tiU några konkreta åtgärder. Situationen är nu den, att stadsgasverken för attkompensera råvarukostnaderna nödgas höja sina taxor. Om denna höjning skallsvara mot prisnivån för råvaran lättbensin, kommer emellertid landets ca 380000 hushållsabonnenter och ca 18 000 industri-, hatvei;ks- och värmeabonnenteratt åsamkas väsentligt högre kostnader än övriga energiförbrukare. Detta kommeri sin tur att framtvinga övergång till andra energislag, varigenom underlagetför gasverksrörelsen snabbt kommer att urholkas. Skulle stadsgasverken väUa attbibehålla en med andra energislag konkurrensmässig prisnivå för stadsgasen,kommer kommunerna att drabbas av så stora driftförluster att en aweckling avstadsgasverken kommer att aktualiseras av denna anledning. Det omfattande utredningsarbete som pågårpå energiområdet och den oklara situation som råder beträffande vår framtidaenergiförsörjning synes starkt tala för att man i dagens läge bör undvika sådrastiska förändringar som en aweckling av stadsgas skulle innebära. HärtUlkommer möjligheterna att naturgasen kan komma att utgöra enbetydelsefull del av vår energiförsörjning. Även om de nuvarande stadsgasverkendärvid endast kan komma att svara för en mindre del av förbrukningen, synes ettbibehållande av verken motiverat, dels med hänsyn till det tekniska värdet avproduktions- och distributionsanläggningar, som kan inpassas i ettnaturgassystem, dels med hänsyn till den erfarenhet och det kunnandebeträffande framställning, distribution och användning av gasformiga bränslensom finns vid de svenska gasverken. Det synes därför vara av stor betydelse attde svenska stadsgasverken icke genom den inträffade energikrisen försättes i ensådan situation att en nedläggning av verksamheten blir oundviklig. Med hänsyn till det anförda hemställes om riksdagensmedgivande att till herr handelsministern ställa följande fråga: