prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — - framhåller herrWictorsson alt ett samrådsförfarande skall ske i sådana här ärenden. Jag vill dä peka på vad som slår i utskottets betänkande om gällande rätt: "Skälet lill undantagsbestämmelsen i 6 § ML och till det förhållandet all vägar och fiygplatser inte är underkastade tillstånds- plikt är atl dessa anläggningar underkastas särskild prövning, varvid även anläggningens inverkan pä omgivningen beaktas." Skälet lill att man underkastar vissa objekt särskild prövning och begagnar ett sam rådsförfarande är svårt all ange. Det måsle bli fråga om polilisk exegdik om man skall finna del. Atten fråga prövas enligt två olika lagar är ingenting unikt. Dd sker redan i dag.Exempelvis när del gäller anläggningar inom industrin förekommer ärenden somprövas såväl enligl miljöskyddslagen som enligt lagen om kontroll avmiljöfarliga produkter. I della fall skulle det enligl modellbli en prövning av elt fiygfält eller en trafikleds inverkan på naturmiljön,men man skulle inte kunna fä en prövning enligt miljöskyddslagen avmiljöstörningarna, nämligen bullret och föroreningarna. Jagkan alltså, herr talman, inte finna några bärande skäl för alt i daginte skulle kunna la ställning till denna fråga. Jag vill tillägga altregeringen vid ganska sen tidpunkt lämnar en mängd lungapropositioner, vilkel gör all såväl uiskollens som arbdssi-lualionblir anslrängd. Jordbruksulskollel har en slor proposition - den av herrWiclorsson antydda propositionen 166 - alt behandla. Ett åter-remissförfarandeinnebär alt jordbruksuiskoiiels arbetssituation förvärras och all ärendetkommer alt la även kammarens lid i anspråk ytlerligare en gång. Jagfinner således inga sakliga skäl för sammanbindningen mellan naturvårdslag ochmiljöskyddslag i del avseende som menar. Därför, herr talman,yrkar jag avslag på yrkandel om åierremiss till jordbruksulskollel. HenISRAELSSON (vpk): I och med att jag avstod från att plädera har jag förverkatmin rätt och kan inte göra del . Men om ålerremiss-yrkandel mot förmodanskulle förkastas av kammaren och frågan alltså avgöras , yrkar jag bifalllill reservationen 2 av . Överläggningenvar härmed sluiad. HenANDRE VICE TALMANNEN yttrade: Propositionerframställs först belräffande del under överläggningen framställda yrkandel omåterförvisning av ärendel lill ulskottel för ytterligare uiredning. Jag erinrar om att del i §63 RO stadgas: "Omledamot av yrkar det och minsten tredjedel av de röstande förena sigom yrkandet, skall frågan dock återförvisas lill utskottet för ytlerligareuiredning." Propositioner gavs först på bifall till yrkandel omälerförvisning av ärendel lill ulskollet för ytterligare uiredning samt vidarepä avslag pä ålerremiss-yrkandet, och förklarades minst en tredjedel av deröstande ha besvarat den försl framställda propositionen med ja. Sedan herrKrönmark begärt votering upplästes och jgodkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller yrkandel om älerförvisning av de i jordbruksuiskoiielsbelänkande nr 45 upptagna frågorna till ulskottel för ytterligare utredningröstar ja, den det ej vill röstarnej. Erhåller ja ej minst entredjedel av de avgivna rösterna har kammaren Vid omröstning genom uppresning förklarades minslen tredjedel av de röstande ha röstat för ja-propositionen. Kammaren hade alltså bifallit yrkandel omälerförvisning av ärendet lill utskottet för ytterligare uiredning. §26 Meddelande ang. plena HenANDRE VICE TALMANNEN anförde: blir ett arbdsplenum som börjar . Viddet bordläggningsplenum som utsatts till kommer ellstort antal interpellationer atl besvaras. Nämnda sammanträde böriar därförredan kl. 11.00. §27 Föredrogs näringsutskoilels betänkande nr 45 i anledning av motion omlagstiftning mol brandfariiga textilier. § 28 Vi.ssa frågorrörande skogsindustrin Föredrogs näringsutskoilels betänkande nr 47 i anledning av molioner .-------------- i vissafrågor rörande skogsindustrin. rörande skogsindu- Idetta betänkande behandlades molionerna 1974:863 av herrar Nilssoni (s) och () samt 1974:1472av m.fl. (vpk) vari hemställts 1. alt hos regeringen skulle anhålla omförslag till en samordnad utveckling av skogsnäringens forskningsarbete ienlighet med vad som i denna moiion anförts, och 2. all uttalade sig för skogsindustrinsöverförande i statens ägo, om skogsbolagen skulle ställa sig ovilliga tillforskning av här angivet slag. 1. att skulle avslå motionen 1974:863, 2. alt skulle avslå molionen 1974:1472. Reservationhade avgivits av i (vpk) som ansett atl ulskottel under 2bort hemställa, alt med bifall lill molionen 1974:1472 skulle a) hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag lill en samordnad utveckling avskogsnäringens forskningsarbete i enlighet med vad reservanten anfört, b) som sin mening ge Kungl. Maj:t lill känna vad reservanten anfört ifråga om förstatligande av skogsindustrin. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av i (vpk). (vpk): All så här dags få ordet, när kammaren är inställd på au det inte blirnågol kvällsplenum, innebär au man lätt kan bli anklagad för atl dra ut päliden, men vi har ju haft en hel rad talare före mig här och fler kommer. Näringsutskoilelsbetänkande nr 47, vilkel nu är föremål för behandling, tar ställningtill molionen 1472, väckt av ledamöter kommunisterna.Motionen är ingen nykomling. Den fråga molionen aktualiserar har ställts införtidigare riksdagar. Frågan blir dock mer och mer aktuell som går. Förstagången den var föremål för riksdagsbehandling var . Motion väcktes pänytt 1967 och återkom 1973; är det alltså fiärde gången. Sker ingetväsentligt på detta område kommer motionen troligen all bli en s. k. perennmoiion. Redan inledningsvis måstejag visa på brislen i ulskotlsskrivningen. där man helt glömtmolionen och endast hänvisat till molionerna och1973. Redan vid riksdagsbehandling saknades hänvisning lill 1967 årsmotion i ulskotlels skrivning. Då jag skrivii samlliga dessa molioner och ävenstått som första namn på dem vel jag vad jag lalar om. Ulskottel och desshjälpredor har tydligen haft alldeles för bråttom. Därmed vill jag inte göragällande att en påfallande brådska genomsyrar hela utskolisbelänkandet den härgången. Utskotts-skrivningen lill del problem motionen aktualiserar är dennagäng betydligt mer omfallande än vid tidigare års behandling. Ulskotlsskrivningeni är kan inte jämföras med uiskollsskrivningen exempelvis 1966, däslalsuiskolld avvisade molionen med endast några ord. Men till denna frågaåierkommer jag. Problemensom molionen lar upp grundar sig på del faklum au för endast några decenniersedan närmare hälften av landets exportvärde och valuiainkomsler kom frän desvenska skogarna för all vara nere i knappa fiärdedelen. Trols aliexporlvärdel av skogsindusiripro-dukter ökal frän 2,4 miljarderkronor till har dess andel av den totala exportenminskat från till . Detta förhällande är rällanmärkningsvärt. Härtillär all märka au i takt med skogsindustrins stigande virkesbehov skogsbruketsbrutioavverkningar har ökal från 40 miljoner skogskubikmeler per årlill . En omfallande kalhuggning har blivitföljden. Och diskuteras allvariigt huruvida del finns några skogar kvar idet här landel -della på grund av en skogsskövling som vi aldrighar skädal maken lill tidigare och där skogsbolagens profiler har varit hellavgörande. Denproceniuella andel av landets export som utgörs av skogsindu-siriprodukter haralliså halverals . Här insiäller sig frågan hur della har kunnalske i eil land som gärna vill räkna sig lill de mesi ulveckladeindusiriländerna i världen. Varför har inie skogsindusirins produkierutvecklats i samma laki som sken inom andra induslrier i vårt land, exempelvisinom verkstadsindustrin? Otvivelaktigt förhäller del sig på så säll att denutvecklade forskning som förekommit inom verkstadsindustrin, och som gett dennaindustri dess siarka produktutveckling , inte alls har förekommitinom skogsindustrin. Ävenom det har förekommit forskning inom den svenska skogsindustrin har den intevarit i nivå med utvecklingens krav; den har mesl gällt gradvisa förbättringarav redan existerande metoder. Det gemensamma uinylljandd av forskningsrönen ärinte på långt när utbyggt. Man slår svartsjukt vakt om de forskningsresultatsom uppnåtts i de egna laboratorierna. Vissa bolag bedriver ingen forskning alltala om alls, ulan de bygger hela sin tillverkning på massaproduktionen ellerandra halvfabrikat. Redanår 1964 slogs del fast på s. 180 i regeringspropositionen nr 185 omlokaliseringspolitiken: "En avgörandeförutsättning för fortsatt snabb siandardsiegring är alt Vissa frågor rörande skogsindustrin vårt näringsliv anpassasoch utvecklas efter det moderna samhällets krav. Ny teknik, nyaproduktionsprocesser och nya varor kommer atl skapa nya företag ochmarknader." Delslogs fast , men för den svenska skogsindustrin har della inte gällt.Nog har det forskals och utvecklats nya meloder, men då har det i stort settgällt alt fä fram effektiva skogsavverkningsredskap, som på senare lid slagitut tiotusentals skogsarbetare och lagt hela byar öde. Det var väl ändå intedetta som regeringen avsåg med sin skrivning i den citerade propositionenav är 1964? Hurhar utvecklingen varit i andra länder dä del gäller produkier ur cellulosan?Lål oss la några exempel. I exempelvis framställs en fiärdedel avvärldens vanillinbehov. I framställs som biprodukter skumningsmedel,bl. a. för olje- och cementindustrins behov. Rå-terpeniinel exporteras frånSverige lill per långtradare. Det kommer sedan tillbaka lillSverige föräldlal lill ren målarlerpentin. Talloljan går exempelvis i dubblatankbilar varie dag från svenska cellulosafabriker lill . I Norgeframställs färger, hartser, tvål och såpa av denna svenska lallolja, som alltsåsenare åierkommer lill och försäljs här som förädlade varor. Ivårt grannland ägnas den träkemiska forskningen verkligt slorlintresse. Nobelpristagaren professor , chef och grundare avBiokemiska institutet, har slagit en hel värld med häpnad genom sinaforskningsrön. Del gäller forskning för framställning av foder för nötkreatur.1 en artikel i har professor redogjort för allhans forskning visal atl både protein och kolhydrater kan fås ur biprodukterfrån cellulosan. Jag citerar ur artikeln följande: "Konkan i en kemisk fabrik i vommen själv framställa det för människornalivsnödvändiga proteinet. Men än märkligare: av kons foder kanfås från skogen. Kon, denna mänsklighetens stora livsmedelsfabrik, kan för sinproduktion av mjölk och kött nyttiggöra en del av cellulosaindustrinsavfallsprodukter, de s. k. O-fibrerna, som i både och ulgörstora nalurvårdsproblem, då de via fabrikernas avlopp svårt förorenar vårasjöar och vattendrag." 1Finland där man håller på med dessa intensiva forskningar har man nu pålaboratoriesladiel lyckats framställa för människan ätliga, näringsrika varorur cellulosans avfallsprodukler. Detta skildrades i elt TV-program från Finlandför några månader sedan, återgivet i svensk TV, där man även visade de agerandeätande matvaror framställda ur vad som varit avfallsprodukler fråncellulosan. ligger långt efter dä del gäller den forskning delhär är fråga om. 1Sverige utvinner cellulosaindustrin ungefär hälften av virkesmängden i form avpapperscellulosa medan den andra hälften efter utvinning av tallolja,råterpentin, alkohol o. d. till förbränns i fabrikernasångcentraler. Och ändå påstår forskare alt dessa avfallsluiar innehållerutgångsämnen för olika kemiska produkier i sådan mängd, att man räknar med atl kunna ge dem ettmarknadsvärde motsvarande mer än dubbla marknadsvärdet för den cellulosa somfortfarande är huvudprodukten inom landels skogsindustri. Iandra länder säger experterna om del svenska tillvägagångssättet allförbränningen av avfallsluiarna i cellulosafabrikerna är ungefär lika klokt somall elda med dollarsedlar. Men SCA, Mo och och de andra storaskogsbolagen inom skogsindustrin tjänar ännu mer på all producera och exporterapappersmassa. Detförhållandet all exempelvis ligninel inte utnyttjas inom den ke-misk-lekniskaindustrin är en naiionalförlust av ofantliga dimensioner. Menden grundforskning det här är fråga om har cellulosabolagen inte velat vara medoch finansiera i erforderiig ulslräckning. Den har nämligen inte gett deomedelbara och stora profiterna. Den forskningen kostar ju rätt stora pengar. Ochalla skall veta all då del gäller profiler är skogsbolagen synnerligenbortskämda i värt land. Det visar inte minsl de senasle årensvinsiredovisningar med de s. k. övervinsterna, där skogsbolagen topparvinslligorna. Profilernapå den exporterade pappersmassan har varit så slor all den t. o. m. undertidigare år verkat hämmande på pappersframsiällningen inom landel.Halvfabrikatet - pappersmassan - gav de slörsla profilerna. De härigenomintjänta förmögenhelerna har i stor ulslräckning exporterats lill utlandet -självklart med regeringens goda minne, eftersom de annars inte hade kunnatutföras - för upprättande av fabriker där. Samlidigl lade man ner de fabriker iÅdalen där pengarna var intjänta. Man kunde i stället ha byggt pappersfabrikeroch satt in nya och större pappersmaskiner i och framför allt använtpengarna till forskning för atl ur cellulosans avfallsprodukler få fram nyakonsumtionsvaror. Närvi kommunister motionerade i den fråga det här gäller var värtyrkande all i skrivelse lill regeringen skulle hemställa om enuiredning om samordning och utveckling av skogsnäringens forskningsarbete.Någol dylikt existerade nämligen inte då. Stalsutskotiet avfärdade motionen medendast några ord. Molionen borde inte föranleda någon ålgärd, dåstatsulskotlel vid sin prövning av yrkandel funnii sig sakna tillräckligtunderiag för atl tillstyrka delsamma. Man hade funnit sig sakna tillräckligtunderlag! Dd var allt statsutskottet hade att anföra till vår motion år 1966.Om utskottet den gången hade velat se seriöst på frågan hade fleraremissinstanser stått till buds. Inga sådana hade dock getts möjligheter allyttra sig. ProfessorBörje , föreståndare för Träforskningscenlrums papperstekniska avdelningoch för Tekniska högskolans skulle säkerligenden gängen ha gett sin syn på frågan. I tidningen ,, påpekade han bl. a. atl del saknasen inlegrerad branschorganisation för hela skogsindustrin, vilkel finns iandra länder, och atl forskningssidan saknar en gemensam organisation. Vad mankan kritisera trä- och skogsforskningen för, hävdade professor vidare,är atl den mesl sysslar med grad- Vissa frågor rörande skogsindustrin 9 protokoll 1974. visa förbättringar avredan existerande meloder. Däremot saknas det djärva exprimenierandd, som kanleda lill radikalt nya idéer och produkier. fanns även andra remissinstanser som ulskottel kunde ha vänt sig lill, t.ex. Skogsinduslriarbeiareförbundel, men statsulskotlel ansåg all man funniisig sakna tillräckligt underlag för all tillstyrka motionens yrkande. Molionenåterkom - del är den motion som näringsulskottel helt enkell har glömlbort - med samma yrkande som är 1966. behandlades den avjordbruksulskollel. Del som kan ske efter del all motioner är avstyrktainträffar . Regeringen handlar, varför jordbruksulskollel delta år avstyrkermolionen med en hänvisning lill all regeringen lill samma års riksdag framlagtenn proposiiion nr 51 "med förslag lill åtgärder i syfte all ejoväsentligt förstärka och samordna den skogliga forskningen". Del var svarpå den moiion och del yrkande vi ställt årel innan. Något nämnvärt händergivelvis inte - allt blir i slorl sett vid del gamla, frånsett den omfattandeskogsskövlingen och all liolusenlals arbetare slås ut inom skogsindustrin. År1973 återkommer vi med ytterligare motion i samma ämne och med samma yrkandesom . är det näringsulskollet som är ansvarigt för molionens behandling.Ulskotlsskrivningen lill molionen upplär nu närmare ivå sidor i belänkandei,och del är eii kolossall framsteg jämfört med den första gången när vimotionerade. Då motiverades avstyrkandet med endast några ord. Utskottet germotionärerna rätt och säger bl. a.: "Det förhåller sig otvivelaktigt säall forsknings- och utvecklingskostnadernas andel av omsättningen och avförädlingsvärdet för skogsindustrins del är lågt om man jämför med andrakapital- och leknikiniensiva branscher och med genomsnittet för allindustri." Här kunde näringsulskottel också ha tillagt "med lanke påde övervinster som finns inom skogsnäringen", men del saknas givetvis.Utskottet säger vidare all Svenska träforskningsinslituld har fåll en ny formgenom en omorganisation och fortsätter: "Sedanår 1966," - det var alltså när vi första gången motionerade - "då enmotion med likartat innehåll behandlades av har förutsättningarna förskogsindusirins kollekliva forskning sålunda ändrats väsentligt." Vikommunister var alltså inte ule i ogjort väder 1966. "Det kan nämnas allfiera av institutets projekt avser ligninel, vars utnyttjande för produktivaändamål särskill förespråkas av motionärerna." Del lar sig! Dellavar naturligtvis en vänlig skrivning innan ulskottel föreslog all motionenskall avslås. Man kan i detta sammanhang fråga uiskoiiei hur en avanceradgrundforskning och målsäiining skall kunna ge resullal med de ytterligt småmedel som skogsbolagen ställer till förfogande. Efterdenna summariska resumé över tidigare molioner i frågan och deras behandling avolika utskott och majoritet, är vi så framme vid årets motion.Årets moiion har tillförts ytteriigare en punkt i hemslällan, punklen 2, därdel hemställs all ullalar sig för skogsindusirinsöverförande i stålens ägo, om skogsbolagen skulle siälla sig ovilliga tillforskning av här angivet slag: Nuhar ju denna ovilja från skogsbolagen varit synnerligen markant som gåttoch är del även . Delta faklum har uppmärksammats av arbetarna inomskogsindustrin, av enskilda fackföreningar inom skogsindustrin och även avPappersindustriarbdareförbundets kongresser. Vi motionärer är alltså isynnerligen goll sällskap när vi i riksdagsmotion fört fram krav frånPappersinduslriarbeiarförbundets medlemmar. Ettstatligt övertagande av skogsbolagen har krävis i molioner lill tvä av Svenskapappersindustriarbdareförbundds kongresser. motionerades frånavdelning 17 i lill . Bakgrunden till den molionen varde upprörande förhållanden som varit rådande inom svenskskogsindustri. - De höga vinsterna för bolagen, de låga lönerna för arbetarna,boriralionaliseringen av arbetskraft med en omfallande arbelslöshei som följd,nedläggningen av fabriksenhder och en omfallande expon av intjänat kapital ibl. till utlandet, i detta fall . 1molionen lill säger pappersarbeiarna i bl. a. följande: "Som bekant har den privata företagsamheten inte kunnal klara folkförsörjningen i Norriand. Exporten från denna del av landel gäller fortfarande i stor ulslräckning råvaror och halvfabrikat. De stora profilerna på exempelvis pappersmassa har gjort att de privata bolagen inte ägnat den träkemiska forskningen del intresse som ur samhälls- synpunkl hade varit det fördelaktigaste ". Motionärernafrån avdelning 17 säger också följande till sin fackliga kongress: "1stället för atl avsätta tillräckligt kapital för en vidareutveckling av dennorrländska råvaran - skogen, har dessa storbolag gjort sig skyldiga lill enomfallande kapitalexport. En avancerad forskning skulle säkerligen skapa nyakonsumtionsvaror ur skogen som råvara" - och därmed nya arbetstillfällen. Kramforsavdelningenhemställde att kongressen måtte besluta att framföra till statsmakterna"att vill de privata skogsbolagen inte inordna sig i de förhållanden sombäst är ägnade atl gagna samhället och folket, bör frågan om förstatligande avskogsindustrin ställas på dagordningen." Eflerdiskussionen del året på , som delade Kram-forsavdelningensmening, beslöt man att tillställa regeringen och etiuiialande om ell försialligande av skogsinduslrin. Fråganom en omfallande träkemisk forskning är naturligtvis inte endast ettnorrländskt problem utan gäller för skogsinduslrin i hela landel. 1år genomförde Pappersinduslriarbetareförbundd återigen en kongress. haren facklig kongress och dess förhandlingar varit så intensivt bevakade av TV,radio och tidningspress. Vad var det dä som var så sensationellt och spännandeför Rapport, för Aktuellt och allt vad del heler och som orsakade mängder avreportage från kongressen, även i pressen? följande hade inträffat:Pappersarbeiarna i Alfredshem i hadelillställlPappersinduslriarbelareförbundels kongress en moiion med hemslällan attkongressen skulle beslula uttala som sin mening all den privata skogsinduslrinbör övergå i samhällets ägo. Motiveringarna var i stort seil desamma somtidigare framförts av pappers- och massaarbelarna. De överensstämmerockså med dem som återfinns i de kommunistiska molioner som väckls här iriksdagen. Förbundsrådetinom Pappersinduslriarbeiareförbundd förklarade sig "i alltväsentligt" dela Alfredshemsmoiionens uppfattningar, och förbundsrådetsyrkande utmynnade i "att kongressen ger förbundsstyrelsen i uppdrag attarbeta för att en stallig styrning av skogsinduslrin kommer lill stånd".Kongressen beslöt vidare all hos regeringen "beställa" ålgärder förall, som man uttryckte det, socialisera skogsinduslrin - alltså snarare enskärpning av del ursprungliga kravei från pappersarbetarna i Alfredshem. Omvad .som tilldrog sig på i dennafråga har ulskoiiel naturiigtvis inte ell ord all säga. Tydligen levernäringsulskottel i ett lufttomt rum. Har näringsutskoild inte märkt attpappers- och massaarbelarna vid sin kongress hade en bestämdviljeyttring i denna fråga? Det var en viljeyttring som står helt i överensstämmelsemed yrkandet i den kommunistiska motionen, som näringsulskottel nu yrkaravslag på. Härtillkan ytteriigare läggas beslutet vid för enkort lid sedan, där krav restes på ell förstatligande av alla svenskapappersbruk. Det krav vi ställer i motionen är alltså myckel starkt underbyggtute på det fackliga fältet. Menbakom de olika fackliga kongressbesluten, bakom uttalanden och motioner frånfackföreningar och bakom kommunisternas motioner i riksdagenligger ju det faklum att dessa skogsbolag bildligt lalal säljer fäderneslandetbit för bit. Kvar blir endast kalhyggen och ödebygder. Det har ju sagts austorfinansen har inget fosteriand - det är bara plånboken och pengarna som äravgörande. Man tänker inte pä de liolusenlals människor som bor i dessa trakteroch som gjorts arbetslösa. Men dessa skogsbolag kan handla så, för de nöjersig endast med de stora och snabba profiterna. Skogsbolagen är som bekant desom gjort de största rekordvinsterna men som avsätter de minsta beloppen lillforskning och uiveckling för all skapa nya arbelsiillfällen. Eftervad som sken och i anslulning lill den silualion som råder på de områden delhär är fråga om avfärdar näringsulskottel vår moiion med all anföra alt delenligl ulskotlels mening inte finns någon anledning - märk väl: inte någon -anledning för att enligt motionen ullala sig för ett försialligandeav skogsinduslrin. Jag yrkar bifall till den reservation som är fogad till ulskollsbelänkandel. Hen (): började sitt anförande med alt säga alt han skulle varakortfattad och koncentrerad när han kommenterade vpk-motionen, men jag tror altherr Lorentzon faktiskt överskred den lid han anmält sig för. Detta är dockingen förebråelse från min sida, ty dt viktigt ärende skall inte diskuterasunder lidspress. Och della är ell vikligl ärende, därom råder del inga somhelsl tvivel. Bakgrundenkänner vi väl, och vi tecknar den på samma sätt oberoende av om teckningen skeri en vpk-motion eller i ett belänkande från näringsutskoild. Vi är medvetna omde bekymmer som del har inneburit för skogslänen att sysselsättningen harminskat genom kraftig ralionalisering både inom skogsbruket och inomskogsindustrin. De arbetsplatser som har fallit bort genom denrationaliseringen har inte kunnat kompenseras av elt utbud av nyaarbetsplatser. Pä den punkten råder det alltså inga som helstmeningsskiljakligheter. Gradenav engagemang för atl råda bot på dessa bekymmer ökar naturiigtvis om mandagligen upplever dem genom att själv vara invånare i dessa skogslän eller omman pä annat sätt har nära anknytning till dem som på egen nacke kännerbekymren.