prot · FX09130 · 1974-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollet för den 20 innevarande månad. Ang.taxeringsvärdena på vissa .fastigheter vid allmännafastighetstaxering §2 Ang. taxeringsvärdena på vissa fastigheter vid allmännafastighetstaxering Herr finansminislern STRÄNG erhöll ordet för all besvara,herrTorwalds (c) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 356,och anförde: har frågat om jag avser att vidtaga några åtgärder för altåstadkomma rimligare taxeringsvärden på fastigheter i bl. a. Väsisveriges kust-och skärgårdsområden än som framkommer om fastighetstaxeringsnämnderna följerde anvisningar som lämnats av riksskatleverkel och taxeringsiniendenierna. Taxeringsvärdenaskall enligl antagna regler bestämmas till av fastigheternasmarknadsvärde. Dessa värden baseras vid fastighetstaxering på degenomsnittliga köpeskillingarna . Värderingen skallförfattningsenligt ske bl. a. efter de närmare anvisningar som riksskatleverkeloch i vissa fall skattecheferna meddelar. Dessa anvisningar skall följas vidtaxeringen. Några speciella åtgärder i anledning av höjda taxeringsvärden förgeografiskt avgränsade delar av landet anser jag inte möjliga. HenTORWALD (c): Jag ber först atl få tacka finansministern för svaret, vars i saknegativa besked jag beklagar. Låtmig hell kort redogöra för bakgrunden till min fråga. För ett par veckor sedanredovisades i Göleborgspressen och TV hur en ledamot av en lokalfastighetstaxeringsnämnd avsagt sig sitt uppdrag, eftersom han bedömde sinamöjligheter att påverka taxeringen såsom obefintliga. Han hade undertaxeringsnämndens arbete hitintills funnii att nämnden var så hårt styrd avdirektiven från riksskatleverkel och taxeringsinten-denten saml av den avlänsstyrelsen tillsatta ordföranden atl ledamöterna saknade varje möjlighet attreellt påverka taxeringen. Däremot skulle de få vara med och bära hundhuvudetför de enligt hans förmenande orimligt stora höjningarna av taxeringsvärdenasom blev en följd av utfärdade anvisningar. Han- liksom jag - finner det egendomligt att man i skärgårdskommunerna bortserfrån de s. k. släktköpen när det gäller att bedöma mark- Ang.taxeringsvärdena på vissa fastigheter vid allmänna fastighetstaxering nadsvärdena somde mycket fåtaliga köpen från köpstarka stadsbors sida får bli avgörande förtaxeringen av övriga boendes fastigheter. Detta har lett till att tomtvärdenahöjts och byggnadsvärdena med 60-100 proceni. Det är juuppenbart att de fåtaliga faslighdsförvärven i dessa attraktiva områden - ditför övrigt även Landvelternygfaltets omgivningar kan räknas jusl nu - inte börfä bli hell avgörande för vilka taxeringsvärden som skall åsällas övrigafastigheter. Om man tänker sig att alla fasligheter på vore till salu ärdet ju uppenbart att ägarna inte skulle få ul de priser som varit gängse för defåtaliga överiåtelser som har skett under senare är. Dettaborde givetvis den lokala fastighetstaxeringsnämnden la hänsyn titt vid sittarbeie, men det har ordförandena och intendenterna icke velal medge. De har istället hävdat att taxeringsnämnderna skulle vara bundna till de uppgjordatabellerna och kartorna. För egen del anser jag del självklart att ledamöternai en taxeringsnämnd inte får vara klav-bundna av dylika hjälpmedel, utan harbåde räll och skyldighet att även ta hänsyn till andra relevanta förhållanden isitt arbete för att åsladkomma en rättvis och rimlig taxering. Delbör kanske också med skärpa understrykas vilka allvariiga konsekvenser såkraftiga höjningar av taxeringsvärdena får för de bofasta invånarna - mänga föratt inte säga de flesta är ju pensionärer och tåginkomsttagare såsom fiskarem. - i dessa områden. Dels ökar deras boendekostnader, dels kan de gå misteom bostadstillägg eller i varje fall få dem kraftigt reducerade. Och dessutomriskerar dessa pensionärer atl bli så förmögna på papperet atl de går miste omde extra avdrag som lett titt skattebefrielse eller skaltereduktion. Jaghar dock läst i pressen att finansminislern uttalat viss förståelse fördessa pensionärers situation. Detta ger mig anledning att avslutningsvis fråga om inte finansministernär beredd vidlaga sådana åtgärder att verkningarna av de starkt höjdataxeringsvärdena åtminstone för pensionärer och andra låginkomsttagare lindras. Jag måste nog göra frågeställaren ledsen genom att säga att jagbetraktar en speciell lex in casu för pensionärer när det gäller värderingen avfastigheter som helt omöjlig. Nutror jag, herr talman, att den ledamot av taxeringsnämnden som gav offentlighetål sin olust i en artikel i en inte är representativ för hurledamöterna i taxeringsnämnderna ser pä sin uppgift och på de direkliv de harfrån riksskatleverkel. har lämnal anvisningar som jag lyckerär helt tillfredsställande. Såsom jag sade i mitt svar är det 1973 årssaluvärden som ligger som utgångspunkt för värderingarna. Sedan reducerar mandessa saluvärden med 25 proceni, och det är efter vilkentaxeringsnämnderna skatt uppskatta fastigheterna. Men det sägs i de häranvisningarna till taxeringsnämnderna särskilt att som en allmänregel gäller, enligl anvisningarna titt 9 § kommunalskallelagen, alt hänsynskall tas till säregna förhåltanden som kan finnas pä en fastighet. Detskall således, oavsett vilken värderingsmetod som används, vara en individuellvärdering av varje fastighet. De värden som anges i anvisningarna är attbetrakta såsom riktvärden vid normalförhällanden, och om normalförhällandeninte råder i vissa avseenden bör justering på grund av säregna förhållandengöras av det enligt anvisningarna beräknade värdet. Därmed har man gett delokala taxeringsnämnderna det utrymme för hänsynstagande som kan anseserforderiigl. Jagmåsle avslutningsvis säga att det vore orimligt om finansministern gick ul medspecifika anvisningar på ett arbetsfält som är så pass skiftande som detta. Manfår basera arbetet på de värderingsnormer för normalfallet som riksskatleverkeloch taxeringsintendenterna har angivit. I övrigt får det sunda förståndet hostaxeringsnämndernas ledamöter vara avgörande. Ang.taxeringsvärdena på vissa fastigheter vid allmänna fastighetstaxering HenTORWALD (c): Jag tackar finansministern för del här tillägget. Vad som oroade migvar att i svaret står att taxeringsvärdena skall fastställas efter vissaprinciper och att de genomsnittliga köpeskillingarna då skallligga till grund. Delheler vidare: "Dessa anvisningar skall följas vid laxeringen." Dellager ell mycket kategoriskt intryck. Och jag är myckel glad för de preciseringarsom finansminislern gjorde i sitt senaste inlägg, där han sade att man givelvisvid den lokala taxeringen skall ta hänsyn till "säregnaförhållanden". Nuförstår jag att han i första hand menar att det kan råda säregna förhållandenför en viss faslighet och att del skall påverka taxeringen. Men jag menar att idessa skärgårdskommuner själva salusitualionen är så säregen attköpeskillingarna på det fåtal fastigheter som bytt ägare inte fårbli avgörande för vad fiskarnas och övriga perma-nenlboendes fasligheter skalltas upp titt för värde. Om heta fastighetsbeståndet på en ö - om vi kundetänka oss det - blev ledigt på en gång, så fanns det inte så många köpare påmarknaden atl de priser skulle kunna hållas som är en följd av ringatillgång på fastigheter. Jagvitt alltså än en gång tacka finansminislern för de preciseringar han gjort.Det visar att han delar min uppfattning att de lokala taxeringsnämnderna börutnyttja sina möjligheter att ta hänsyn till den lokala situationen när defastställer taxeringsvärdena. Frågeställaren har tolkat mig rätt. Det är vid prövningen av denindividuella fastighetens taxeringsvärde man har möjligheter alt göravariationer. Det går inte alt avdela vissa bestämda geografiska områden ilandet, där fastighetstaxeringen skall ske efter andra normer än vad som gällerför riket i övrigt. Då skulle inte bara utan Ang.försäkringskassornas administrationskostnader för tandvårdsfor-säkringen också praktiskt taget deväsentliga delarna av ostkusten liksom kanske även attraktiva delar av inlandetkomma i fråga. Och flyter det hela ut i en sådan rörighet och osäkerhet, inte har någonting att hålla i vid prövningen av taxeringsvärdet. Denna börvid fastighetstaxeringen vara så enhetlig som möjligt över hela landet. Baraför all undvika alla missförstånd oss emellan vill jag återigen framhålla alldel är vid bedömningen av den enskilda fastigheten som jag menar atlvariationsmöjligheterna föreligger. Ja, jag förståratl finansministern avsåg den enskilda fasligheten, och denvariationsmöjligheten skatt naturiigtvis i första hand utnyujas. Men jag anseratt man också måste ta en viss hänsyn till de säregna silualioner som uppstårjust i områden där del i stort sett inte förekommer någol utbud av fasligheter.Man måsle utnyttja del siffermaterial som finns att tillgå från dessa områdenmed stor varsamhet. Detta tar nämligen bara hänsyn lill förvärv med högköpeskilling under det atl transaktioner till rimligare priser undantas frånstatistiken. Del behöver inte ens vara fråga om släktköp ulan det kan ävengälla andra köp, där man har anledning all tro att ett högre pris skulle hakunnal erhållas på marknaden. Vimenar all detta inte är rimligt. Jag förslår dock att finansminislern inte medutgångspunkt i gällande bestämmelser kan säga annal än all dessa säregnaförhållanden i första hand skatt tas i beaktande när det gäller fastställandetav taxeringsvärdet för den enskilda fastigheten. Det måste sedan vara taxeringsnämndensuppgift all från fastighet till fastighet avgöra i vad mån man kan jämkavärdena för alt nå så rimliga taxeringsniväer som möjligt. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Ang. försäkringskassornas administrationskostnader förtandvårdsförsäkringen Herr socialminislern ASPLING erhöll ordel för atlbesvara i (m) i kammarens protokoll för den 22 novemberintagna fråga, nr 370, och anförde: i har frågat om jag vill redogöra för utvecklingenoch omfattningen av administrationskostnaderna för den allmännatandvårdsförsäkringen inom försäkringskassorna. Tandvårdsförsäkringenbörjade genomföras och trädde helt i kraft den 1januari 1974. Enligt vad jag har inhämtat från riksförsäkringsverkei visargjorda beräkningar att administrationskostnaderna utgör mindreän av försäkringskassornas totala koslnader förtandvårdsförsäkringen. menar attadministrationen skutte vara för dyr vilt jag påpeka att försäkringskassornasnämnda administrationskostnader framstår som relativt blygsamma vid enjämförelse med de betydligt högre kostnader för administration som förekommerhos privata försäkringsbolag. Den nya landvårdsförsäkringen liksomsocialförsäkringen i övrigt har låga administrationskostnader tack vare eneffektiv och väl fungerande organisation i de allmänna försäkringskassorna. Enfortsatt rationalisering av socialförsäkringens administration pågår bl. a.genom användning av automatisk dalabehandling. Samhällelsutgifter för tandvårdsförsäkringen beräknas uppgå till omkring 700miljoner kronor, och del är givel att vi måsle ha en kontroll över hur dessapengar används. Del är enligt min mening bl. a. angeläget med en ordentligkontroll av den tandvårdsersältning som försäkringskassorna skall betala uttitt de privatpraktiserande tandläkarna och de landtekniska laboratorierna. Försäkringskassanmåsle också kunna kontrollera atl gällande taxebindning lillämpas avtandläkarna och att patienterna således inte behöver betala högre avgifter änsom följer av den fastställda tandvårdstaxan. Riksförsäkringsverkei ochförsäkringskassorna måsle vidare ha tillgång till de uppgifter som behövs förall kunna göra en noggrann uppföljning av tandvårdstaxans ekonomiska utfall förtandläkarna. Somjag har framhållit redan i proposilionen om tandvårdsförsäkringenskall försäkringskassorna också kunna tillhandahålla taxeringsmyndigheternauppgifter om tandläkarnas uppburna tandvårdser-sällningar och patientavgifter.Enligl min mening kan del inte komma i fråga all göra avkall på något av dessakrav pä fullgod kontroll. Ang.försäkringskassornas administrationskostnader för tandvårdsförsäkringen HenBJÖRCK i (m): Jag ber atl få lacka socialministern för svarel på min enkla fråga. Dennya landvårdsförsäkringen har dock trots alll uppenbariigen dragit med sigadministrationskostnader som man inte från början räknade med. När reformengenomfördes sades det alt 2 å av kassornas totala arbeislid skutte gåål till administration av den allmänna tandvårdsförsäkringen. har detemellertid under den senasle månaden gjoris undersökningar pä det här områdeiav Tandläkarförbundei. Beträffande visar undersökningen dennästan femdubbla siffran - i stället för 2 ä . Jagkan också ge andra exempel som har kommit fram i den pilotundersökning somTandläkarförbundei gjort. I räknade man med all del skulle gä ål 2tjänster; men det har gäll ål 5. I räknade man med mellan 15 och 20;antalet är nu uppe i 40. I talade man om 3 tjänster; det är nu 15. Administrationenpä kassenivå skulle kosta 6 miljoner, enligl de beräkningar som från börjanförelades . Mol bakgrunden av de här undersökningarna frågar man sigvad den egentligen kommer atl kosta. Det är en fråga, herr talman, som jag troratt många skulle vilja ha ett svar på. Det rör sig om stora pengar, och detvore därför tacknämligt Ang.försäkringskassornas administrationskostnader för tandvårdsförsäkringen om frågan följes uppordentligt och om utvecklingen av administrationskostnaderna vid lämpligtlillfälle redovisades offentligt. Måhändaär en av orsakerna till att kostnadsberäkningarna uppenbarligen inte - om dehär undersökningarna är korrekta - har kunnat följas den taxa som med sina intemindre än 99 rubriker har lett till atl besväret för kassorna har blivitbetydligt siörre än man frän början räknade med. Om i mera vill lita på tandläkarna än påriksförsäkringsverket är det ju hans sak. Jag har redovisat de uppgifter somvi har tillgäng till från . Jagvill, herr lalman, göra elt par tillägg för att fästa på några väsentliga ting. Tandvårdsförsäkringen omsluter helasvenska folket. 1 en vanlig försäkringskassa för ett län ute i landel klarashela administrationen av landvårdsförsäkringen av i stort sett fyra, femtjänstemän. I administrationen ingår också kostnaderna förförtroenddandläkarna. Kostnaderna för blanketter och datakostnaderna svararför en tiondel av de i och för sig myckel låga administrationskostnaderna förlandvårdsförsäkringen. Jagnämnde i mitt svar de privata försäkringsbolagen. När det gäller derasadministrationskostnader skall jag inte här gå in på några siffror, men jag kanförsäkra att de allmänna försäkringskassorna har lägreadministrationskostnader. Det är inte mer än sedan jag här i besvarade treinterpellationer och två enkla frågor som rörde tandvårdsförsäkringen.Försäkringen diskuterades, som kanske vet, i närmare ,och frän moderat håll riktade man flera angrepp mot de regler i försäkringensom avser att trygga folktandvårdens utbyggnad och skydda patienternas, främsibarnens, intressen. Dagen efter denna debatt i ställde iNässjö denna nya fråga till mig om tandvårdsförsäkringen. Jagkan inte finna annat än att man från moderat håll uppenbart är konsekvent uteför att i olika avseenden misstänkliggöra tandvårdsförsäkringen ochsocialpolitiken över huvud taget. Vi har haft tre sådana angrepp här iriksdagen, och jag skutte vilja fråga : När har vi att vänta detfiärde? Hen i (m): Min fråga ställdes mot bakgrunden av att siffror kommit fram, i deltafalt från , som tydde på atl de beräkningar som gjordes ochsom förelades när vi tog beslutet, icke håller i verkligheten. Däfrågade jag herr socialministern vem som har rätt - ellerTandläkarförbundet. Jag tycker det är märkligt att man har kommit fram lill så olikaresultat. Mol den bakgrunden ansåg jag del vara värdefullt att fä en korrektinformation från herr socialministern. Del kan ju inte ligga i någons intresseatt siffrorna här skiljer sig så väsentligt som de gör. Jag kan inte, herrtalman, själv avgöra vilket som är korrekl. Men det var aet som jag trodde attherr socialministern kunde bidra titt. Sedanär det inte pä del sättet alt vi pä värt håll har någon negativ attityd tittvare sig tandvårdsförsäkringen eller socialpolitik i övrigl. Det är heltkorrekt att det i kommunen fördes en debatt om dessa frågor ; jaghar protokollet här. Men dä berördes icke den specifika frågan - och jag harläst prolokollet mycket noggrant - som jag här tog upp. Det var därför som jagefteråt - när jag märkte alt det här spörsmålet saknades - ställde, min enklafråga. Jagkunde naturiigtvis ha gått upp i debatten och ställt sammafråga. Men då hade säkeriigen herr socialministern sagt: Det kan jag inte svarapå . begär det orimliga när han under pågående plenum kommer medså pass specificerade frågor. Del har ingenting med misstänkliggörande av socialpolitiken att göraatt man försöker se till atl kostnaderna hälls inom rimliga gränser. Tvärtomtrorjag att rimliga koslnader och en bra administration stärker förtroendet förvår socialpolitik. Ang.försäkringskassornas administrationskostnader för tandvårdsförsäkringen Jag har i mitt svar till i redogjort förriksförsäkringsverkets uppgifter, ochjag litar på dem. Vill dessa uppgifter och mera lita på uppgifter han har fält i andrahand från landläkarna, så må det vara hans egen sak. Men han har fått eltkorrekt svar från mig. Jagvill nämna att i debatten - och läs då protokollet en gäng lill! -hadejagtillfälle att bl. a. tala om blanketterna, som spelade en ingalunda oviktigroll i debatten när man från moderat håll angrep administrationen och del s. k.krånglet. Jag skall inte föriänga debatten merapä den här punkten. Jag kan försäkra att vi kommer att i hög gradtillse alt vakthållningen kring försäkringarna upprätthålls. Återigen vill jagstryka under att jag inte tror att vare sig tandvårdsförsäkringen ellertrygghets-politiken över huvud tagel är betjänt av - skall vi säga - den typ avangrepp från som jag gång pä gång upplever här i . Hen i (m): Herr socialminislern är så uppenbart irriterad över min fråga att jagbörjar misstänka att det kanske ligger någonting i de siffror som här harpresenterats frän ena parlen. Annars kan jag icke förslå herr socialministernsirritation. Detär självklart att del icke finns något område som skulle vara tabubelagt förfrågor. Här har kommii fram olika uppgifter, och jag är icke mannen att avgöravilka som är de korrekta. Del är möjligt att det är . Mendet kan väl rimligtvis inte hindra att man här i kammaren redogör för detinträffade och ställer en fråga om Ang.försäkringskassornas administrationskostnader för tandvårdsförsäkringen siffror som så väsentligtskiljer sig från dem som har lagl fram. fortsatta inlägg förvånar mig mer och mer. Jag har härgett honom elt korrekt svar. Han ifrågasätter delta. Han ifrågasättersanningsenligheten i uppgifterna från ett statligt ämbetsverk som har ansvarettrots alt han har fått ett korrekt svar. Jagvill med anledning av vad senare sade bara fästa hans uppmärksamhetpå - för det spelar också en rott i den här debatten -atl enligl den nyablanketten tiU tandvårdsräkning, som är avsedd att gälla , skallvissa nya uppgifter lämnas, som blanketten innehåller vissaförenklingar. En nyhet är atl tandvärdsräkningarna i fortsättningen skall varaförsedda med bl. a. löpande numrering. Det spelade sin roll i debatten här förnågon vecka sedan. Jag hade anledning atl påpeka detta beträffanderäkningsblanketien, och det kan väl pä den punkten inte vara någonting som herrBjörck i har invändningar emol, hoppas jag. i (m): Jag skall inte föriänga debatten mycket mera utan vill bara säga all omman ibland rör sig med olika siffror kan delta bl. a. bero pä atl man mäterolika perioder och utgår från olika grunder. Det kan hell enkell vara enskillnad i statistiken. Detta innebär icke all man misstänkliggör någolämbetsverk, även om naturligtvis också ämbetsverken kan fela - det ser vi vätdå och då. Nej, det är helt enkelt ett försök att få reda på vad som verkligenär korrekt. Jagförslär fortfarande icke socialministerns irritation. Det är ändå så i enparlamentarisk demokrati att vi riksdagsledamöter bl. a. har titt uppgift atlgenom frågor försöka få fram vad som verkligen är fakta. Detta blirmitt sista inlägg i den här debatten. Jaghar svarat pä i enkla fråga genom att lämna en direkluppgift från . Det är denna ifrågasätter. Jaghar ingenting emot alt i olika avseenden botaniserar i de härsammanhangen, men vad vi har diskuterat är frågan om administrationskostnaderna.Jag har svarat pä den frågan, och jag har gjort del mol bakgrund av uppgifterfrän ett statligt ämbetsverk. Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Om förbud förenskild person att bära pistol eller annat fickvapen Herrjustitieminislern erhöll ordet för altbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 355, och anförde: har frågat om jag är beredd atl föreslå sådan ändring ivapenlagen som förhindrar att enskilda personer kan få tillstånd att bärapistol eller annal fickvapen. Av9 § andra stycket vapenlagen framgår att tillstånd för innehav av pistol ellerannat fickvapen får meddelas endast om synnerliga skäl föreligger. Ivapenkungörelsens 5 § finns ytteriigare krav för sådant tillstånd. Huvudregelnär atl sökanden måste vara aktiv medlem i skytteförening eller motsvarandeorganisation samt ha uppfyllt kraven för Svenska pis-tolskytleförbundetspistotskytlemärke i guld eller Svenska sporlskytte-förbundets sitvermärke isnabbskjutning eller precisionsskjutning. Enligl en undantagsbestämmelse isamma paragraf kan tillstånd dock också meddelas sökande som på grund av sintjänst är i behov av vapnet. I föreskrifter och anvisningartill den nya vapenlag-stiflningen framhålls i denna del att tiltstånd förskyddsändamål skall meddelas endast då ett synnerligt behov föreligger. Såsomexempel nämns befälhavare pä fartyg som går i regelbunden utländsk trafik samtväktare med särskilt kvalificerade bevakningsuppgifter. Dennya vapenlagstiftningen, som trädde i kraft den , ger generelll settuitryck för en betydligt strängare syn pä frågor om vapeninnehav än den gamlavapenförordningen . Delta gäller inte minst pistoler och andrafickvapen. Vid sådant förhållande och mot bakgrund av nämnda bestämmelseroch föreskrifter är jag övertygad om att vi utan ytterligare åtgärder skattkunna undvika en olämplig titt-ständsgivning på detta område. Enligl uppgiftfrån känner man där inte heller till något fall därtillstånd för enskild att inneha pistol eller annat fickvapen för skyddsändamälhar meddelats enligt den nya vapenlagen. HerrMELLQVIST (s): Jag ber attfä tacka justitieministern för svaret. Anledningentill alt den här frågan togs upp var atl som bekanl en viss företagsledare, somkänner sig hotad, med olika krystade motiveringar anser sig i behov av attvara beväpnad. Själva ansökningsförfarandet för att få medgivandel är i ochför sig mycket intressant. Den lokala polismyndigheten har vid tvä tillfällenavslagit vederbörandes ansökan under det att länspolischefen har bifallitframställningen. Det är detta medgivande som helt naturiigt har väckt så storuppmärksamhet, och fiera organisationer har som bekanl protesterat mot attlänspolischefen har givit sådant tillstånd. Här är man inne på ettprincipiellt mycket viktigt område, eftersom Omförbud för enskild person att bära pistol eller annat fickvapen Ang.borttagande av prefixet "Kunglig" i namnet på statliga myndigheter det ju kan finnas mångaföretagsledare eller personer i liknande ställning som av olika anledningaranser sig tvungna atl gå beväpnade. Av det svar som justitieministern nu lämnatframgår emellertid att den nya vapenlagstiftningen, som trädde i kraft den 1juli , har skärpts och alt det i fortsättningen lorde bli ganska svårt atllämna medgivaiide av sådant slag som del här är fråga om. Jagtror inte att den person som det här gäller uppfyller de krav som anges ifrågesvaret, bl. a. alt vara medlem i skytteförening eller motsvarandeorganisation, och att det alltså har kunnat vara motiveringen för att medgehonom rätt att inneha vapen.