prot · FX0951 · 1974-12-31 00:00:00 — arbetar också med de fysiskaaktiviteterna i skolan, och jag kan väl säga detsamma tUl som jagsade tidigare i det här anförandet låt oss vänta och se vad kommer med.Det är möjligt att de som funderar på läroplaner också kan hitta ett litetutrymme för en ökad fysisk aktivitet inom skolan. Med hänvisning tiU vad jag nu anfört yrkarjag bifall till hemställan på samtliga punkter. Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: sade att jag inte hade någonförmåga att förnya mig, och det är möjligt att jag inte har. Det här fallet hardock inte med förnyelse eller inte förnyelse att göra, utan de argument som Anslag tilldel obligatoriska skolväsendet m. m. kananföras tiU förmån för den befrielse som striden står om är nu en gång sådanade är - klara, otvetydiga. Det finns ingen anledning att omformulera argumentennämnvärt. Men eftersom inte deltog i höstens debatt om den härbefrielsen frän religionsundervisning tyckte jag att det kunde vara lämpligtatt informera honom , så att jag är säker på att han verkligen känner deargument som vi anför. Jag konstaterade att i sitt anförandesade och där skiUer han sig något från , som fördeutskottsmajoritetens talan i höstdebatten att man måste väl rätta sig efterinternationella konventioner. Det är ett uttalande som jag verkligen viUunderstryka. Vi bör - ju förr dess heUre rätta oss efter intemationeUakonventioner som vi själva har varit med om. Och gör vi på det sätt somföreslås i reservationen 1 när det gäller befrielse frånreligionsundervisningen för vissa elever, så rättar vi oss efterkonventionerna. Det var väl ändå så att regeringen gjorde det slutgUtigaställningstagandet när det gäller S;t här i förstsedan saken anhängiggjorts i - då föUde man konventionen. Jagtycker att man bör kunna göra detta innan man bUr nödsakad till det. i (c) kort genmäle: Jag skall inte polemisera särskilt mycket motherr Alemyrs argumentering. Han trodde ju själv att det kommer att behövas meramedel på det område vi diskuterar, och jag håller med om detta. Det blirsäkerligen på det sättet, , när vi kommer med de olika förslagen. Men jag viU bara i aU stillhetpåpeka att vederlade påståendet att de här 10 mUjonernaskuUe vara någon sorts överbud. Jag tror att pengarna är mycket nödvändiga idessa sammanhang, exempelvis när det gäller att bibehålla de mindreundervisningsavdelningarna. Vi har ju faktiskt i förhållande tillpropositionen visat på ett litet större användningsområde för dessa pengar Jagtror att det är mycket berättigat, men jag skall som sagt inte polemiseraytterligare i saken. HerrGERNANDT (c) kort genmäle; efterlyste förslag tiU hur manskulle kunna hjälpa skolan att genomföra en ökad fysisk träning. Det står redani motionen att man förslagsvis kan söka en form av kombination av de biologiskaämnena och rörelseträning. Detta skuUe bl. a. innebära att man kunde göra denbiologiska utbUdningen mera praktiskt lagd, dvs. man kunde kanske ge sig ut inaturen och titta på träden och blommorna i StäUet för att sitta och titta påen bildskärm eller i böcker och i samband med det få kroppsrörelse. I självamotionsförslaget står det att vad som behöver ökas i skoloma är inte enbarttiden utan motivationen, lustbetoningen och aktiviteten i träningsverksamheten,vilket skuUe kunna göra att man sedan kan få ungdomarna litet mer aktiva även påfritid. Vad som inte gjorts under utbUdningsutskottets behandUngav frågan är ju den sakkunniga prövningen av i motionen angivna synpunkter,dvs. vad måndet är önskvärt att ge skolungdomen en hårdare fysisk träning tiU samhäUetsbästa. Om så är önskvärt står det i förslaget, bör vi försöka tiUskapaförutsättningar för att få denna ökade fysiska träning i skoloma. Det är välden grundläggande behovsutredningen som det brister i. Men kan det fastställasatt vi verkUgen behöver ge våra ungdomar en hårdare fysisk träning, så fårkanske den meddelas på bekostnad av något annat ämne. Jag är emeUertid interätte mannen att föreslå vilket eller vilka ämnen man i så faU skulle ta bort. Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. () kort genmäle: Vi kommer att behandlautbUdningsutskottets betänkande nr 12, och där finns det några bUagor somvisar hur stora klasserna och undervisningsgrupperna är i den svenskaskolan. i sade att finessen med de 10 mUjonerna äratt de skall användas för att skapa små klassenheter, och då ber jag kammarensärade ledamöter att läsa nämnda tabeller. Då skall man finna att vi har mycketmindre klasser här i landet än man vanligen föreställer sig. I den lättuppblossande vulgärdebatten sägs att klasserna är för stora, men det påståendethar inte stöd i tiUgänglig statistik. Till vill jag sedansäga att om det nya med hans motion är att man exempelvis under biologitimmarnagår ut i naturen och studerar blommor, sä är det ingen nyhet. Så sker redan nui betydande utsträckning. Det är tillåtet enligt läroplanen. Jag noterade ocksåatt de sista orden i irUägg var att det inte är hans sak attföreslå vilka ämnen på skolschemat man skall minska på för att få plats med ettökat inslag av fysiska aktiviteter. Nej, jag förstår att det inte är så lättatt göra det, men det är det inte för heller. Vi fårideligen ta emot skrivelser eller besökande intressenter som pläderar för ökadundervisning på olika utbUdningsområden, men vi kan inte öka någonstans om viinte är beredda att på motsvarande sätt minska på annat håll. Då måste det varalogiskt, , att presentera för oss vad vi skall minska påskolschemat. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: hänvisade här till bUagorna i ettannat utskottsbetänkande, men tabellerna där visar ju bara att vi har en mycketstor variation på klassernas storlek. Genomsnittligt blir klasserna inte 25-30elever, som det ibland sägs, det håller jag med om. De blir något mindre. Mendet är egentligen inte den saken vi här är ute efter. Vad vi vUl peka på är atti de angivna talen följdenligt ingår mindre grupper som också de av olika skälkan vara nedläggnings- eller sammanläggningshota-de men där det frånundervisningssynpunkt inte skulle vara rätt handlat att sammanslå grupperna. Ifall där det exempelvis är fråga om sådana undervisningsgrupper kan det varamycket värdefullt att ha just de små grupperna kvar. Det vore inte klokt attslå samman dem. () kort genmäle: säger att det är logiskt att somen fortsättning på vårt förslag anvisa vUka ämnen som bör kunna tas bort ur 3 protokoll 1974. Nr 51 -53 Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. skolschemat.Men det är väl att försöka driva denna debatt till någon sorts personlig fördelför värdefuUa i motionen ligger i att vi försöker påvisa hurviktigt det är att vår ungdom får en grundlig fysisk träning, så att ungdomarnasedan får en god grundkondition att leva gott på under livet framöver. Var viskall ta - efter det att specialisterna mer och mer har förstått attvi bör verka för ökad fysisk träning och om den skall tas i skolan eller omsamhället skall ge sådan träning vid sidan om, t. ex. genom ökade insatser påidrotts- och motionsområdet, blir väl en senare fråga. Men eftersom jag harskrivit i motionen att jag anser att skolan bör göra mera på detta områdefarväl mitt förslag sluta med det och inte att jag går ända in på skolschematoch pekar på vissa saker som jag tycker kunde tas bort där. Jag tycker att detär ologiskt av att begära en så detaljerad fortsättning på det häri och för sig mycket goda förslaget. FruNORDLANDER (vpk): kommunisterna har iåterkommande motioner stött den växande opinionen mot koncentrationspolitikenoch därmed mot den avfolkning som nedläggningen av olika delar av densamhäUeliga servicen leder till. Kampen för att få behålla sin skola ingår oftai förutsättningarna för ett samhälles bestånd. 1 vpk:s motion nr 84, som behandlas i förevarandebetänkande, krävs åtgärder för att hejda nedläggandet av de mindreskolenheterna. Redovisningen i motionen av glesbygdsutredningens statistik frånJämtlands och visar hur snabbt besluten om nedläggningfattats - närmare hälften av samtliga skolor i nämnda län har försvunnit underåren 1958-1970. Men det är inte längre bara i glesbygderna som skolorförsvinner; det förekommer även i tätorter. Också i läggs skolor ned,när elevunderlaget inte anses tillräckligt. Elevunderlaget för iStockholm beräknas vid höstterminens början 1974 vara 55 500 elever mot 57 700år 1973, vUket innebär en minskning med ca 2 200 elever. I gymnasierna beräknasdet minskade elevunderlaget tUl 300. Detta gör en sammanlagd minskning med ca 2500 elever, vUket får till föUd att flera skolor också i hotas avnedläggning. Reaktionen och argumentationen från invånarna i dekommuner där skolor hotas av nedläggning är i stort sett densamma oavsett omdet gäller , , eller , som är ett käntexempel. Nedläggning av skolan i ett samhälle eller bostadsområde påskyndarnedrustningen av den övriga samhällsservicen. Även i tätorter som ivarje fall i förorterna spelar skolorna lokalt samma roll som i glesbygden.För sammansättningen av befolkningen medför en nedläggning att de äldre borkvar, medan barnfamUjerna tvingas söka sig tiU områden där de kan få densamhällsservice som utbildning innebär. Inga bestämda regler har hittUls funnits förkoncentrationsprocessen inom skolområdet. Därför har det krassa ekonomiskatänkandet fått råda ett beslut om skolans nedläggning har ofta varit betingatav kommunens pressade ekonomiska situation utan hänsyn till de negativaeffekter som elever och föräldrar drabbas av, exempelvis i form av långaresor, lång bortovaro från hemmet och inplacering i stora skolor med storaklasser. En sådan omplacering skapar kontaktproblem och andra svårigheter förde berörda barnen. Därtill kommer de samhälleliga problem som blir följden. har den starka opinionen gett tUl resultat ettförändrat koncentrationstänkande inom skolväsendet, vilket också framgår avutskottets skrivning. En klar minskning av antalet skolnedläggningar kankonstateras . Vid de skolor som lagts ned är detkommunens vilja i fråga om skolorganisationen som fått bli rådande. I samtligafall där skolstyrelse anfört besvär hos Kungl, Maj:t över länsskolnämndensbeslut om indragning av skola har besvären bifallits. Men om inte kommunernas ekonomiska situation förbättrasfinns riskerna för nedläggning fortfarande kvar. Skolan i kan ocksåhär tas som exempel. Då hjälper inte de nya förslagen till anvisningar förskolstyrelser och länsskolnämnder, där det heter att man i fortsättningen måstebeakta skolans betydelse för bygdens framtida utveckling och att mindrepedagogiska olägenheter bör tUlmätas mindre vikt än den förmån det är förbarnen att få gå i en skola nära hemmet. Vi stäUer inget yrkande om bifall till vår motion.Vi vUl a-wakta utformning av det förslag till riktlinjer,som utskottet hänvisar tUl, för de lokala och regionala myndigheternas prövningi fråga om bevarandet av dels låg- och mellanstadieskolor, dels högstadieskolor;Men vi vUl med vårt särskUda yttrande ha sagt att vi noggrant kommer att föUautvecklingen på detta område. Om riktlinjer inte leder tUlen strängare prövning när det gäller nedläggningshotade skolor ellerkompletteras med ekonomiska stödåtgärder från staten, får vi återkomma med vårakrav. Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. HerrNYHAGE (m): I motionen 469 har jag och mina medmotionärertagit upp frågan orn elevernas rätt att ändra sitt studieval i årskurserna 7, 8och 9. gäller den bestämmelsen att omval får äga rum avtUlvalsämnen, slöjdart eller kurs vid början av varie termin med undantag avvårterminen i årskurs 9 under förutsättning att skolorganisationen ej utökas. Trots att en omfattande information ges tUl såväl eleversom målsmän inför elevernas studieval visar det sig ständigt att ett antalelever önskar ändra sitt studieval, särskilt vid höstterminens början. Dettaomval bevUjas för flertalet elever, eftersom det kan äga rum inom fastställdskolorganisation. Ett mindre antal elever nekas emellertid med hänvisningtill att utrymme ej finns inom den fastställda organisationen. Det rådersåledes inte lika villkor härvidlag. Det kan alltså inträffa att eleverna ochB bevUjas begärt omval medan eleverna får avslag på exakt sammabegäran. Det är alldeles uppenbart att de senare eleverna måste uppleva dettasom en orättvisa, och det är för övrigt inte bara de som upplever det så. Denhär orättvisan har jag velat komma åt i motionen. Om man vidtar en ändring ienlighet med motionen eliminerar man orättvisan och skapar lika villkor föreleverna. Dessutom gör man en rent pedagogisk Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. vinst,eftersom man får mindre undervisningsgrupper, vilket måste vara till fördel förundervisningen. Därtill vinns ett antal lärartimmar,,och i nu rådandelärarsituation måste också det hälsas med tUlfredsställelse. Utskottet har inte ansett sig kunna tUlstyrka bifall tUlmotionens krav. Efter att ha sagt sig ha förståelse för rättvisekravet anförutskottet att ett bifall tiU motionen skulle få vittgående ekonomiskakonsekvenser. Utskottet hänvisar dessutom tUl den sittande . Jag är inte alldeles övertygad om att de ekonomiskakonsekvenserna skulle bli så vittgående som det kan .verka av utskottetsbetänkande. Jag tror att frågan är väsentlig och måste lösas, men just medhänvisning tUl vad utskottet anfört vUl jag inte nu yrka bifall tUl motionen.Jag viU emellertid med detta inlägg understryka vikten av att den här frågan fåren lösning. Om jag förstod rätt, och detär inte alltid så lätt att göra, vUle han hävda att det förelåg något slagsskUlnad mellan och mig i fråga om vår syn på principerna förbefrielse från deltagande i undervisningen i religionskunskap. lyckades jaginte förstå på vilken punkt vi skulle skUja oss åt, och jag kan inte tolka herrNordstrandhs beskrivning som korrekt. Läget har - både vid årets behandling i utskottetoch varit att socialdemokraterna, och harvarit överens både om principerna för undervisning i religionskunskap och omvikten av att man iakttar en restriktiv hållning när det gäller att tillmötesgåkrav på befrielse från denna undervisning. har skilt ut sig frånden uppfattningen med ett resonemang som jag har haft litet svårt att förstå. I reservation 1 till detutskottsbetänkande vi nu behandlar använder uttrycket att"Kungl. Maj:t i sin handläggning av tillståndsansökningar bör visa enstörre generositet och viUa till positivt handlande än gjordaerfarenheter ger intryck av". Jag sade att mitt intryck varatt regeringen vid handläggningen av det konkreta ärende som reservationenutgår från hade visat generositet och vUja tUl positivt handlande, och jagtycker det är underligt att man återkommer med den här typen av kritik, som jagicke tror går att belägga. Jag anser att sanningen skall fram, även om den vidnågot tillfälle kan vara behaglig för regeringen! HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Jag vill gärna höra sanningen. Menar herrWikström att vi skall föUa internationella konventioner eller att vi inte skallgöra det? säger att har "skilt utsig" - uttrycket kommer igen när vi har en annan uppfattning änmajoriteten; då heter det alltid att vi "skiljer oss ut". Men dåmåste man väl säga att upprepade gånger i andra ärenden, och ävennu när det gäller de skolfrågor vi debatterar , har skilt ut sig ochprofUerat sig. vill jag tUl slut också säga att så särskUt ensamma varvi inte förra gången; då fann vi åtminstone någon förståelse fråncenterpartiet, som då också tUl någon del var med i vår reservation. Varförpartiet inte är det denna gångvet jag inte. Möjligen menar man att det inte tjänar någonting till att upprepasig, men vi vUl driva den här saken tUls regeringen tar en klart positivställning till ansökningarna. Jag kan inte med bästa viUa i världen säga att det var ettgeneröst handlande att ligga på en framställning från sålänge man över huvud taget anständigtvis kunde göra det. När ärendet hadeanhängiggjorts i kommission ändrade man sig. Då föUde man alltsåinternationell konvention, vUket jag konstaterar att man har gjort, och jaghoppas att menar att även och skallgöra detsamma. Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. () kort genmäle: ställde den något retoriskafrågan, om jag anser att vi skall föUa de internationella konventionerna. Ja,självfaUet! Det är ju inte där vi skiljer oss åt. Vi skiljer oss åt på en punkt; anser attregeringen borde visa viUa tUl positivt handlande och större generositet vidhandläggningen av ansökningar av den här typen. Jag tycker det är en ganskaUlasinnad kritik. Låt oss gärna diskutera principerna! VUl gå emotde principer som ligger tUl grund för religionsunder--visningen och denrestriktiva hållning tUl undantag vi har haft? Eller skaU de begränsa sig tUlatt gnälla om handläggningen av ett enskUt ärende? () kort genmäle: Jag vill barakonstatera, , att tUl någon del har , representerat avherr , begynt att ingå en koalition med socialdemokraterna i dennafråga. HerrALEMYR (s); En koalition i strävan att stimulera ungamänniskor till att få kontakt med livsåskådningsdebatten på ett objektivt sättför att ur den dra egna slutsatser och ur den få hjälp att bygga upp en egenUvsåskådning en sådan koalition tycker jag att vi alla i riksdagkunde vara med om att ingå. var det emellertid inte för att säga detta som jagbegärde ordet, herr talman, utan därför att några talare under debattens lopphar varit uppe i talarstolen och gett mig anledning tUl ett par kortakommentarer. talade om de s. k. nedläggningshotadeskolorna. Det finns i utskottsbetänkandet en uppgift som jag inte vet om fruNordlander har observerat men som är mycket intressant. Vi talar där om allinför /74 nedlades tio skolor i . I alla de fallen varlänsskolnämnd och skolstyrelse överens. I fem fall villelänsskolnämnden lägga ned skolor men de kommunala skolstyrelserna motsatte sigdet och anförde besvär hos Kungl. Maj;t. I alla de fem fallen fick de kommunalaskolstyrelserna rätt. Det läggs inte ned någon skola mot den lokalaskolstyrelsens viUa. tog upp frågan om att ge alla ungdomarmöjlighet att ändra sitt linjeval alldeles innan skolan börjar. Det innebärrätt stora organisatoriska förändringar, och det måste kosta pengar mednuvarande Anslag tilldel obligatoriska skolväsendet m. m. statsbidragsregler.Då säger , och det är mycket intressant, att "jag är inteövertygad om att de ekonomiska konsekvenserna blir så stora". Mina dameroch herrar! Så handlar inte riksdag. Vi kastar inte fram ett förslagutan att veta vad det kostar att genomföra det. Vi har i utskottet bett herrNyhage att tala om vad det skulle kosta att genomföra den här förändringen, menhan har inte kunnat göra det. får vi ett nytt statsbidragssystem, närSSK-utredningen blir färdig och lägger fram sitt förslag. Då blir det ökadrörelsefrihet för kommunerna att inom en resursram använda pengarna friare. Detkanske ger kommunerna möjlighet att gå med på önskemålen om ett nytt studievali större utsträckning än . Men inom ramen för de nuvarandestatsbidragsbestämmelserna har inte utskottet och där är vi eniga - sett signågon möjlighet alt gå till mötes. Om hade lyssnat på mitt första anförandehade han observerat att jag höll med honom, när han uttryckte önskemål omförbättrad kondition och ökat utrymme för fysiska aktiviteter. Jag sade: Låtoss avvakta , för den håller också på med detta. Men jag konkluderademed att säga att utskottet ser ingen möjlig väg att mbba läroplanen ochfå utrymme för mera fysisk aktivitet, därför att då måste vi skära ned någonannanstans. Det var på den punkten som jag bad om en precisering. En sådan harvi inte fått, herr talman. (vpk): Jag nämnde i mitt första anförande detomtänkande som avspeglas i utskottets betänkande. Av det framgår attkommunernas vilja bör vara avgörande. Men vi menar att det också mäste finnasen ekonomisk garanti om kommunernas önskemål i dessa fall skall kunnatUlgodoses. anklagar mig för att vara enaning obetänksam när det gäller de vittgående ekonomiska konsekvenserna, ochhan påtalar att jag inte har kunnat tala om vad kostnaden skulle bli. Jagkonstaterar att inte heller eller utskottet har kunnat tala om vadkostnaderna kan bli. Å ena sidan säger att de ekonomiskakonsekvenserna, är vittomfattande, å andra sidan anklagar han mig för att intekunna ge besked om vad saker och ting kostar. Jag tycker nog att vi i så falluttalar oss lika oansvarigt. påstår också att det skulle bli storaorganisatoriska förändringar. Även ordet "stora" är ett tUl intetförpliktande värdeord. Méd den erfarenhet som jag har från mitt egetyrkesområde kan jag inte dela uppfattning om att det skulle blistora organisatoriska förändringar. Jag påstår med bestämdhet att deorganisatoriska förändringar som skulle bli föUden klarar man med litet godviUa mycket väl av på ett rektorsområde. talade förut om en koalition, ochjag har tidigare talat om kondition. Men jag skall gärna vara med på koalition också enkoalition av goda och förstående parlamentariker som bör slå ett verkligt slagför den svenska folkhälsan genom att riksdag och samhälle ökar sina insatserför att höja ungdomens grundkondition. På senaste anförande lätdet som om vi var tämligen överens och att vi börjat närma oss varandra; herrAlemyr talade nu igen om förståelse för grundkondition men beklagade att detinte finns något ytterligare utrymme i läroplanen. Det är kanske just där manborde ha stannat i vår debatt. Min förhoppning var det kan jagsäga rent uthär att denna motion skulle hamna i socialutskottet, men det kanske den kanfå göra ett kommande år. ville att jag skulle specificera vilka ämnendet här skulle gälla, men det vill jag inte ens försöka göra det bör varakunnigare skolfolk än jag som skall göra det. Jag vill bara att man skallbeakta vikten av en bättre grundkondition. Jag vill slutligen påpeka att utskottet inte sagt något omföUande litet oroväckande avsnitt i vår motion: "Det förtjänar i dettasammanhang att påpekas det betänkliga förhållandet att seminarierna undersenare år har skurit ned de blivande pedagogernas timantal med hälften" (iområdet för fysisk fostran och gymnastik). "FöUderna av detta kan - om inteförhållandena ändras till det bättre - komma att påverka pedagogernas förmågaatt positivt verka för den fysiska aktiviteten hos sina elever." Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. i (c): förväntar sig så mycket avSIA-utredningen pä detta område och tror att den skall komma att lägga framförslag tUl ökad aktivitet inom gymnastik och idrott. Jag har i det avseendetinte så stora förväntningar på . Jag skulle vUja höra vad herrAlemyr i det här sammanhanget tror om den översyn av supplementet tUl Lgr 69angående undervisningen i ämnet gymnastik på bl. a. lågstadiet, en översyn somäven utskottet talar om. Vad tror att den översynen kan komma attge? Jag tror för min del mer på denna än på . Överläggningen var härmed slutad. M o m. Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Nordstrandh begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition; Anslag tilldel obligatoriska skolväsendet m. m. Den somvill att kammaren bifaUer utbUdningsutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten i mom. 8 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstrung gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av fröken , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 7 punkten 1 mom. 12 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 2 av fröken .