prot · FX0971 · 1974-12-31 00:00:00 — (fp) vari, såvitt nu var ifråga, hemställts 2. att vallagenskap. 13 ändrades så att den preliminära rösträkningen icke skulle innefattafördelning av valsedlarna på listtypbeteckning, 3. attkommunallagen, landstingslagen, kommunallagen för samt lagen omantal landstingsmän och valkretsindelningen i ändrades så attantalet mandat per valkrets bestämdes med hänsyn till antalet röstberättigade, 4. att riksdagengav Kungl. Maj;t till känna vad i motionen anförts om att förslag till ändratkommunalt valsystem förelades vårriksdagen 1975, 1974:353 av i m. fl. (c) varihemställts 1. att riksdagenhos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag till ändring avvallagens (1972:620) bestämmelser angående mandatfördelning inom parti vidlandstingsval samt vid kommunfullmäktigeval i valkretsindelad kommun, 2. att förslagförelades , så att de nya bestämmelserna blev gällandevid allmänna val, 1974:357 av m. fl. (m)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om skyndsamutredning och förslag angående ändrad valkretsindelning i , 1974:358 av iStaffanstorp (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhållaom förslag till nytt valsystem -med utiäniningsmandat - för landsting ochkommuner så att beslut i frågan kunde fattas års val, 1974:589 av m. (vpk) vari hemställts att hos regeringen begärde förslag i syfte attuppnå rättvis fördelning av mandat mellan i landstings- och primärkommunala val deltagande Ändring i vallagen, m. m. partiergenom översyn av valkretsindelningen eller tillämpning av system medutjämningsmandat, 1974:919 av m. fl. (c)vari hemställts att hos Kungl. 1. anhålla omutredning och förslag innebärande att utomlands bosatta svenska medborgare, somvar myndiga och innehade giltigt svenskt pass, fick rätt att deltaga iriksdagsval och folkomröstningar i om de varit kyrkobokfördahär i landet, 2. uttala sig föratt tekniska, administrativa och andra hinder för ett effektivt utnyttjande avutlandssvenskars rösträtt undanröjdes. 1974:929 har iHamburgsund m. fl. (fp) vari hemställts att beslutade att 12 §vallagen skulle erhålla av motionärerna föreslagen lydelse, innebärande attrösträtt vid riksdagsval skulle få utövas av utlandssvensk som var myndig ochinnehade giltigt svenskt pass samt varit kyrkobokförd i , 1974:1 177 av fröken m.fl. (c) vari hemställts att beslutade ge valtekniskautredning i uppdrag att skyndsamt utreda möjligheterna till och formerna förutökad information till utlandssvenskar angående förfarandet för att få utövarösträtt i de svenska riksdagsvalen, 1974:1179 av m.fl.(vpk) vari hemställts att skulle anta av motionärerna framlagtförslag till ändrad lydelse av lagen om allmänna sammankomster, innebärande attden nuvarande tillståndsprövningen av polismyndighet vid anordnande av allmänsammankomst på allmän plats helt slopades och ersattes med anmälan tillpolismyndighet samt att polismyndighet ägde hindra sammankomst endast om denvar avsedd att äga rum och plats som annan tidigare anmäld allmänsammankomst eller om den kunde befaras allvarligt störa sådan sammankomst, 1974:1186 av m. fl. (m)vari hemställts att skulle anta av motionärerna framlagt förslag tiUlag om ändring i vallagen, innebärande att rösträtt skulle få utövas avutlandssvensk som under de tio kalenderår som närmast föregått detår då röstlängden upprättades varit kyrkobokförd i , dels de i anledning av propositionen väckta motionerna 1974:1629 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla att förslag till denämbetsförkla-ring som tillträdande konung hade att avgiva utarbetades på sätt imotionen angetts. 1974:1630av m. fl. (c) vari hemställts att skulle 1. hos Kungl.Maj:t begära förslag till sådan ändring i vallagens 15 kap. 9 § attvalprövningsnämndens möjlighet att fatta beslut inte hindrades genom enledamots och dennes suppleants samtidiga frånvaro, 2. hos Kungl. Maj:t begära förslag till sådan ändring av §3 i lagen om allmänna sammankomster att riskerna för olika tolkningar avuttrycket "allmän ordning" minskades, 1974:1631 av m.fl.(m) vari hemställts att skulle avslå förslaget om ändring i 3 kap. 6§ vallagen, 1974:1632 av i Tyresöm. (vpk) vari hemställts att vallagen 5 kap. 3 § skulle erhålla avmotionärerna föreslagen lydelse, innebärande att partibeteckning fickregistreras endast om den tydligt skilde sig frän och ej kunde antas leda tillförväxling med redan registrerad beteckning eller med beteckning för vilkenregistrering redan sökts samt 1974:1633 av m.fl. (m)vari hemställts att beslutade sådan ändring i det vid proposition1974:35 fogade förslaget till lag om ändring i lagen om inskränkningar i rättenatt utbekomma allmänna handlingar att det klart framgick att även protokollfört vid konselj enligt 5 kap. 1 § regeringsformen rymdes inom lagens ram. Utskottet hemställde att skulle 1. beträffandeden preliminära röstsammanräkningen a) med bifall tillpropositionen 1974:35 i denna del anta 13 kap. 6§ förslag till lag om ändring ivallagen, b) förklaramotionen 1974:352, såvitt avsåg hemställan punkten 2, besvarad med vadutskottet anfört, 2. beträffandevalsystemet vid de kommunala valen förklara motionerna 1974:352, såvUt avsåghemställan punkten 4, 1974:358 och 1974:589 besvarade med vad utskottet anfört, 3. beträffandeprinciperna för mandatberäkningen vid val till landsting och kommunfullmäktigeförklara motionen 1974:352, såvitt avsåg hemställan punkten 3, besvarad med vadutskottet anfört, 4. beträffandemandatfördelning inom parti vid landstingsval och vid kommunfullmäktigeval ivalkretsindelad kommun med anledning av motionen 1974:353 som sin mening geKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 5. beträffandeutlandssvenskarnas rösträtt förklara motionerna 1974:919, 1974:929, 1974:1177och 1974:1186 besvarade med vad utskottet anfört, 6. beträffandeutseende av valförrättare avslå motionen 1974:4, 7. beträffandeändrade regler om poströstning avslå motionen 1974:74, 8. beträffandevalkretsindelningen i förklara motionen 1974:357 besvarad med vadutskottet anfört, 9. beträffanderegistrering av partibeteckning med avslag på motionen 1974:1632 och med bifalltill propositionen 1974:35 i denna del anta 5 kap. 3 § 3. förslaget till lag omändring i vallagen, 10. beträffande besvär över valdistriktsindelning med avslag på Ändring i vallagen, m. m. Ändring i vallagen, m. m. motionen1974:1631 och med bifall till propositionen 1974:35 i denna del anta 3 kap. 6§ förslaget till lag om ändring i vallagen, 11. beträffandevalprövningsnämndens beslutsförhet med avslag pä motionen 1974:1630, såvittavsåg hemställan punkten 1, och med bifall tiU propositionen 1974:35 i dennadel anta 15 kap. 9 § förslaget till lag om ändring i vallagen, 12. beträffandekonungaförsäkran med avslag på motionen 1974:1629 och med bifaU tillpropositionen 1974:35 i denna del anta förslaget till lag om upphävande av detav riksens ständer fastställda, av Konungen godkända och av riksens ständer den2 , §8, utfärdade formuläret till försäkran att av Sverigestillkommande konungar vid regeringens anträdande avgivas, 13. beträffande protokollvid konseU med avslag på motionen 1974:1633 och med bifall till propositionen 1974:35 i denna del anta 1 § förslaget till lag om ändring i lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar, 14. beträffandeallmänna sammankomster a) med avslag påmotionen 1974:1179 och med bifall till propositionen 1974:35 i denna del anta3 § andra stycket förslaget till lag om ändring i lagen (1956:618) om allmännasammankomster, b) förklaramotionen 1974:1630, såvitt avsåg hemställan punkten 2, besvarad med vadutskottet anfört, 15. med anledningav propositionen 1974:35, såvitt avsåg lag om ändring i lagen (1972:625) omstatligt stöd till politiska partier, anta av utskottet framlagt förslag tilllydelse av 8 § i nämnda lag, 16. med bifall tillpropositionen 1974:35 i dessa delar anta däri framlagda lagförslag i övrigt, 17. som sin meningge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om ekonomiskt stöd till depolitiska partierna. 1. av (vpk) som beträffande valsystemet vidde kommunala valen ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att dels förklarademotionerna 1974:352 och 1974:358 besvarade med vad reservanten anfört ompågående utredningsarbete, dels med anledning av motionen 1974:589 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört om inriktningen avutredningsarbetet. 2. av herrar (), i (m), i (c). Fiskesjö (c), i (m), () och () vilkabeträffande utlandssvenskarnas rösträtt ansett att utskottet under 5 borthemställa, att med anledning av motionerna 1974:919,1974:929 och 1974:1186 hos Kungl. Maj;t skulle anhålla om förslag senast underår 1975 till ändring av 4 kap, vallagen i enlighet med vad reservanterna anförtsamt förklara motionen 1974:1179 besvarad med vad reservanterna anfört. 3, av (vpk) vilken rörande registrering av partibeteck- Nr 71 ning ansett att utskottet under 9 bort hemställa, ta a attriksdagen med bifall tiU motionen 1974:1632 och med avslag på propositioneni motsvarande del skulle anta av reservanten föreslagen lydelse av 5 kap, 3 § vallagen. lagen,m. 4. av herrar i (m)och i (m) vilka beträffande frågan om besvär över valdistriktsindelning ansett att utskottet under 10 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1631 skulleavslå den i propositionen föreslagna ändringen av 3 kap. 6 § vallagen, 5. av herrar i (m)och i (m) vilka rörande propositionens förslag om upphävande av konungaförsäkran ansett att utskottet under 12 bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1974:1629 iskrivelse till Kungl. Maj;t skulle anhålla att förslag till ämbetsförklaringför tillträdande konung utarbetades av Kungl. Maj:t och att lagförslag häromdärefter förelades , 6. av herrar i (m)och i (m) vilka rörande protokoll vid konselj ansett att utskottet under 13 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1633 och medanledning av propositionen i motsvarande del skulle anta av reservanternaföreslagen lydelse av 1 § lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten attutbekomma allmänna handlingar, 7. av (vpk) vilkenbeträffande den föreslagna änd ringen i lagen (1956:618) om allmänna sammankomster ansett att utskottet under 14 a bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1179 och medavslag på propositionen, såvitt nu var i fråga, skulle anta av reservantenframlagt förslag till ändring av lagen (1956:618) om allmänna sammankomster. betänkande behandlarändringar i en lång rad lagar. De flesta av dessa ändringar är följdändringar ianledning av de grundlagsbeslut som tagit . Det finnsingen anledning att gå in på dem alla, bl. a. av det skälet att uppslutningenkring ändringsförslagen i flertalet fall varit betydande. Den största delen av utskottsbetänkandet upptas av förslagtill ändringar i vaUagen, förslag som lagts fram dels i propositionen 620, dels i en lång rad motioner. Propositionen upptar även här i huvudsak följdändringar som en konsekvens av den omstmkturering av vaUagstift- ningen som skedde i samband med grundlagsbeslutet. Eftersom det i långa stycken rör sig om rent lagtekniska förändringar utan några förändringar i sak, finns det ingen anledning att nu ta upp de berörda frågorna tiU mera ingående analys. Det proportionella mandatfördelnings systemet bibehålles i princip oförändrat, och de tekniska förändringar 31 Ändring i vallagen, m. m. som nuföreslås är föga genomgripande. Vallagen som helhet är ganska ny; antog den1972. Men erfarenheterna års val - det enda val där den hittillstiUämpats i sin nya lydelse visar onekUgen att den behöver ses över på en delpunkter som gäUer det praktiska valförfarandet, där den fungerat mindretiUfredsstäUande i vissa avseenden. Vi minns alla den utdragna förvirring sområdde under valnatten när resultaten skuUe rapporteras tiU aUmänheten. Orsaken tiU att utskottet inte nu mera ingående tagit uppdessa tekniskt-praktiska frågor är att häller på med en sammanställningav erfarenheterna och att en ny proposition på grundval av denna sammanstäUningutlovats tiU hösten. Vi har låtit oss nöja med detta. I ett avseende innebär dock det nu behandlade förslagetförändringar som syftar tiU en förenkUng av sammanräkningen i vaUokal. Dennuvarande bestämmelsen om skyldighet för valförrättare att fördela valsedlarnapå listtyp tas bort, vilket bör underlätta valförrättarnas arbete på självavalnatten. I ett fall kräver dessutom utskottet en förändring avvallagen i anledning av en centermotion av i m. fl. DetgäUer principerna för dubbelvalsavveckUngen vid kommunala val. De nuvarandereglerna har härvidlag gett mycket egendomliga resultat i en del kommuner.Valsedlar inom ett parti med en lägre röstandel har besatt fler mandat änvalsedlar med ett högre röstetal. Så får det naturligtvis inte vara, ochreglerna bör således förändras inför nästa val. Även en annan motion av i har fåtten välvUlig behandling av utskottet. Det gäller de uppmärksammade fall därmajoriteten i en valnämnd utnyttjat sin majoritetsstäUning till att utse enbartföreträdare för ett parti som valförrättare. Utskottet instämmer med motionäreni att det inte skaU gå tiU på det sättet. Utskottet säger: "Med hänsyntill vikten av att valförrättningen sker på ett för aUa väljareförtroendeingivande sätt är det enligt utskottets mening självklart att inteenbart ett partis representanter handhar valförrättningen." Det är ettklart avståndstagande från vad som skett på sina håll, och om det mot förmodaninte skulle leda till efterföUd får naturligtvis gå vidare medlagstiftning. I flera motioner har det rests krav på genomgripandeförändringar av mandatfördelningen mellan partierna vid de kommunala valen. Denuvarande reglerna härvidlag är onekligen otiUfredsstäUande. På grund av attfördelningen sker inom valkretsar och något utjämningsförfarande inte finns,kan utfallet i mandat ibland bU ganska orättvist. Det är särskilt mindrepartier som kommer i kläm. Det är således viktigt med nya, mera generelltproportioneUa fördelningsregler också på det kommunala planet. Utredningen omden kommunala demokratin som sysslar med dessa frågor bör således vara färdigmed förslag i den angivna riktningen i så god tid att en ändring kan ske införnästa kommunalval. Utskottet har också behandlat en motion omvalkretsindelningen i . Det är en gammal fråga, i vilken jagpersonligen haft anledning agera vid riksdag efter riksdag. Jag skall interekapitulera hela 1 samband med behandlingen avgrundlagen avgav Nr 71 departementschefeni grundlagspropositionen ett löfte om att frågan om valkretsindelningoch personval mera generellt skuUe utredas. tog dåfasta på detta. Någon utredrung har dock inte synts tiU. Den 7 febmari fick jag svar av justitieministern päen enkel fråga Ändring i val-om den aviserade utredningen. Justitieministernlovade då att utred- lagen, m. m. ningen skuUe tiUsättas inom en nära framtid.Man höll på för fullt med direktiven. Men någon utredning har trots dettaförnyade löfte inte synts till. Utskottets socialdemokratiska talesman kankanske senare i debatten klargöra hur det kan komma sig att man behöver arbetapå dessa direktiv i . Det rör sig dock om en utredning som ävensocialdemokraterna, efter att ha övervunnit sin fleråriga tvekan, sadesig vilja ha fram. Enligt uppgift i pressen har man nu frånregeringen tagit fasta på krav som framförts av attutländska medborgare som vistas i skall få rösträtt vid kommunalaval.Det är en reform som jag tror kan komma att få stor betydelse för invandrarnasviUkor helt aUmänt och för den ömsesidiga anpassningen mellan mvandrare ochsvenska medborgare. a. utifrån detta ståndpunktstagande från regeringenssida förefaUer den socialistiska majoritetens inställning tiU de s. k.utlandssvenskarnas rösträtt som egendomUg. Det rör sig här om svenskamedborgare som vistas utomlands, ofta som anstäUda vid svenska företag ochinstitutioner. Dessa utlandssvenskar var länge helt berövade möjligheter attdeltaga i de svenska valen, och det var först efter ett mycket omfattandeutredningsarbete och vågar man säga under betydande ovilja från densocialdemokratiska majoritetens sida som den ännu gäUande femårs-klausuleninfördes . Den innebär att de som kontinuerligt vistas utomlandshögst genom ett särskilt anmälningsförfarande kan komma med i röstlängdoch därmed också ges möjlighet att utöva rösträtten. Denna femårsgräns ärnaturligtvis helt godtyckligt satt, och den har ur principiell synpunkt denmärkliga effekten att många som deltagit i ett val förlorar sin rösträtt inästa Utan att någon förändring inträffat i deras allmänna status. Det enda somhänt är att utlandsvistelsen överskridit femårsgränsen. Det är således ett urprincipiell synpunkt märkligt och för de berörda synnerligen svårförståeligtsätt att beröva svenska medborgare deras rösträtt. Vi tog redan vidbehandlingen av grundlagsfrågan 1973 ställning för att femårsgränsen skuUe tasbort. Detta krav har upprepats i bl. a. en motion från . Majoriteten i utskottet socialdemokrater och kommunister-medger Ute försiktigt att den satta gränsen är för snäv, men man viU intenu ta ställning i frågan. Man hänvisar bl. a. tiU tekniska och praktiskasvårigheter. Såvitt jag kan förstå har dessa invändningar föga relevans. Detekniska problemen tog ju stäUning tiU vid reform, och jagkan inte finna att de skuUe vara i princip annorlunda om man helt slopadetidsklausulen. De borde under alla omständigheter lätt kunna lösas. 1reservationen 2 hemställs att tidsgränsen skall tas bort och att de nya 33 3 protokoll 1974. Ändring i vallagen, m. m. reglernaskall tiUämpas fr. o. m. Jag ber, herr talman, att fåyrka bifaU till denna reservation. I övrigt yrkar jag bifaU till utskottetshemställan. i (m): betänkande nr 21 tarbl. a. upp den viktiga frågan om utlandssvenskarnas rösträtt. Det är en frågasom länge har diskuterats i den aUmänna debatten och i . Det är, herrtalman, också en fråga som under lång,'på oUka sätt har förhalats.Först 1967 fick utlandssvenskarna en begränsad möjlighet att delta iriksdagsvalen i . är alla överens om att döma av utskottetsskrivning att den nuvarande femårsgränsen bör utvidgas. Det ärotillfredsställande - så långt råder det enighet - att en stor grupp svenskamedborgare skaU förvägras att utöva sin rösträtt. Utlandssvenskarna bUr fleroch fler tack vare att vi i ökad utsträckning deltar i exempelvis olikainternationella organs arbete liksom i biståndsverksamhet, genom svenskaföretags verksamhet utomlands och mycket annat. Jag tycker det är märkligt att man nu ytterligare vUlskjuta denna fråga . Det är hög tid att gör ettprinciputtalande om att frågan i sin helhet skaU vara löst tiU nästa ordinarieriksdagsval 1976 och att det principuttalandet får den innebörd som finns ireservationen 2, nämligen att vi i fortsättningen mte skall ha någon årsgränsför utlandssvenskarnas rösträtt - bara den inskränkningen att de någon gångskall ha varit kyrkobokförda i . Jag viU helt instämma i att det är Utet underligt att regeringspartiet intar en så passnegativ ställning tUl att snabbt lösa frågan om utlandssvenskarnas rösträttnär man har aviserat att man inom tänkerlösa frågan om invandrarnas rösträtt så att de redan till nästa val skall kunnautöva rösträtt. Här finns det uppenbarligen en skiUnad i synsätt pådessa olika kategorier hos regeringspartiet. Det är sant att valtekniska utredning arbetar meddenna fråga. Det kan dock rimligtvis inte hindra att ge sinuppfattning tUl känna. Principfrågan måste vi kunna ta ställning tUl . I detta sammanhang vUl jag påpeka att jag tycker det ärolämpligt att valtekniska utredningen sänt ut ett frågeformulär tUl en grupputlandssvenskar som innehåller rena kunskapsfrågor. Vad det skaU tiäna tillatt testa utlandssvenskarnas kunskaper om exempelvis de politiska förhåUandenai har åtminstone jag svårt att förstå. Utlandssvenskarnas rösträtt ären principfråga och icke en kunskapsfråga. Jag ber att få yrka bifaU till reservationen 2. Reservationen 4 tar upp frågan om besvär övervalkretsindelning. Den valprövningsnämnd som har blivit ett resultat avförfattningsutredningen skall enUgt propositionen handlägga också besvär övervalkretsindelning. Jag kan erkänna att det sannolikt blir väldigt få frågor avdenna art som kommer att överklagas, men i förarbetena till grundlagberedningennämndes ingenting om att valprövningsnämnden skulle syssla med besvär övervalkretsindelning. Det kommer först nu i propositionen 35. haremellertid redan valt ledamöter i valprövningsnämnden ett någotmärkligt förhållande. Jag tycker att det inte finns några vägande Nr 71 skäl föratt låta valprövningsnämnden ha hand om dessa besvärsärenden. Det ärnaturligt att Uksom tidigare kammarrätten är den instans tUl vUken manöverklagar eftersom den har ett naturUgt kompetensområde när det gällerbesvär över indelningsfrågor. Jag berdärför att få yrka bifall tiU reservationen 4. lagen, m. m. I utskottets betänkande liksom i propositionen föreslåsockså att konungaförsäkran skaU tas bort. Det är en lång tradition atttUlträdande konung avger sådan försäkran. Såvitt jag vet har sådan avgettssedan medeltiden. menar propositionen och utskottet att detta är något somtillträdande konung själv får avgöra i fortsättningen. Det är på honom detankommer om han skaU avge ämbetsförklaring inför . Jag tycker att detär en onödig klåfingrighet att ta bort konungaförsäkran en klåfingrighet avdet slag som vi så ofta möter numera från socialdemokratins sida. Det kan välknappast vara till någon större förtret om vi även i fortsättningen förenartUlträdandet av rikets högsta ämbete med någon form av ämbetsförklaring, som äri förväg faststäUd. Det är något som t. ex. domare får avlägga. Jag tycker aUtså att konungaförsäkran i fortsättningenskall finnas kvar, att den skall ha en form som är fastställd i lag och attlämplig instans, exempelvis , i enUghet med vad som föreslås imotionen 1629 får utarbeta förslag tiU text. Reservationen 6 tar upp frågan om protokoUvid konselj. I fortsättningen kommer det att hållas informationskonseljer därkungen och regeringens ledamöter är närvarande. Vi vet väldigt litet omhur dessa informationskonseljer kommer att utformas. Jag tycker att det ärväsentligt att de mte förfuskas, utan att de kommer att håUas regelbundet ochatt där kommer att ges konungen relevant information. Protokoll bör självfalletföras vid dessa informationskonseljer. Inte minst för framtida forskning kandet vara av vikt att så sker. Protokollen bör innehålla uppgift om vUka som harvarit närvarande, vUka frågor som har behandlats och rimligtvis också i vissafall vilket slag av information som har delgetts konungen. Därav föUer ocksäatt när man har gett konungen information av hemlig natur det kan t. ex.gälla utrikesfrågor bör dessa protokoU kunna hemligstämplas på samma sätt somtidigare har varit fallet med konseUprotokoU och som kommer attvara förhållandet med protokoll i regeringsärenden. Jag villdärför, herr talman, yrka bifall tUl reservationen 6. Reservationerna 5 och 6 tar upp frågor somrör monarkens medverkan i statsskicket . Jag tycker att det ärväsentligt att man i föUdförfattningarna till de nya gmndlagarna slår vakt ommonarkens roll i statsskicket och att det redan från början utarbetas klara ochentydiga regler för hans funktioner inom författningens ram. Jag finner detbeklagligt att inte flera partier än moderata samlingspartiet i dettasammanhang har velat vara med om att slå vakt om monarkin. Jag ber alltså att få yrka bifall tiUreservationerna 2, 4, 5 och 6. Ändring i vallagen, m. m. HerrLINDAHL i (fp): Jag tycker att det är myckettillfredsställande att enigheten i utskottet har varit så god som den har varitnär vi har diskuterat de nu aktuella frågorna, som huvudsakligen har avsettförslag tUl ändringar i vallagen. Det måste alltid betraktas som myckettillfredsställande när vi kan vara ense om spelreglerna i en demokrati. Jag anseratt det är väsentUgt att slå fast detta.