prot · FX0916 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 23 innevarandemånad. Om statsbidrag till glasögon § 2 Om statsbidrag till glasögon Herr socialministern erhöUordet för att besvara ' (s) i kammarens protokoll för den 23 januariintagna fråga, nr 32, och anförde: har frågat mig när förslag omstatsbidrag till glasögon beräknas kunna komma tUl prövning av . Efter förslag av hjälpmedelsgruppen har statsbidrag tUlglasögon för starropererade införts den . EnUgt vad jag inhämtatkommer hjälpmedelsgruppen att redovisa resultatet av sina undersökningarbeträffande frågan om behovet av bidrag till glasögon för barn och ungdomar iskolåldern. Så snart detta underlag för frågans bedömning föreligger kommerKungl. Maj:t att ta ställning tUl fortsatt utredningsarbete med avseende påbidrag till glasögon. När utredningsarbetet slutförts kommer efter sedvanligremissbehandling att ske en prövning av de förslag som skall föreläggasriksdagen. Fni SKANTZ (s); Tillsammans med några partikamratermotionerade jag 1970 om en utredning angående möjligheterna att införastatsbidrag till glasögon, och den motionen bifölls. Jag har fåttmånga brev och telefonsamtal där man har frågat vad det har blivit av motionenoch när man kan räkna med att hjälpmedelsgruppen bUr klar med sittutredningsuppdrag. Jag är därför tacksam och glad för det svar jag fått att mannu räknar med att hjälpmedelsgruppen snart är klar med sin undersökning. Det är många, inte minst barnfamiljer, som knyterförhoppningar och förväntningar till hjälpmedelsgruppen och till statsrådetAspling om att det skall bU möjligt att få statsbidrag tUl glasögon. Jag ärmedveten om de många problem som behöver utredas. Och jag vet att det alltid ärfråga om prioritering, men jag pekade i min motion särskUt på att det för mångabarnfamUjer kan bli dryga kostnader för glasögon eftersom barnens syn förändrasoch glasögonen ofta måste bytas ut. Om flera barn i familjen behöver glasögon,vilket är mycket vanligt, blir utgifterna större. Blir det fråga omprioritering skulle jag därför önska att man i första hand lämnade statsbidragtUl glasögon för barn och ungdom. Jag vill tillägga att den som har nedsatt syn ärhandikappad lika väl som den som har nedsatt hörsel - man behöver hjälpmedelför att förbättra en nedsatt sinnesfunktion. Vi ger bidrag tiU hörapparater.Jag Ang. energikrisens verkningar pä livsmedelsförsörjningen hoppas därföratt det inte skaU dröja alltför länge innan statsbidrag också lämnas tillglasögon. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Ang. energikrisens verkningar pålivsmedelsförsörjningen Herr jordbruksministern ordet för att besvara i (c) i kammarensprotokoU för intagna fråga, nr 10, och anförde: i har frågat om jagvill redovisa energikrisens verkningar på landets livsmedelsförsörjning samtvilken livsmedelsberedskap vi har. Sedan frågan ställdes har ransoneringen av drivmedelkunnat upphävas. Vissa restriktioner på energiområdet kvarstår dock alltjämt.Jordbruket, fisket, trädgårdsnäringen och livsmedelsindustrin prioriteras i dettasammanhang liksom annan produktion. Utgångspunkten vid utformningen avrestriktionerna har ju varit att bibehålla produktionen och sysselsättningen.Verkningarna för livsmedelsförsörjningen torde bU mycket begränsade. Det ärsjälvfaUet inte möjligt att inom ramen för svaret på en enkel fråga redovisavUken Uvsmedelsberedskap vi har. Vår livsmedelsberedskap är i likhet med vårövriga ekonomiska försvarsberedskap i första hand inriktad på konventionellakrigs- och avspärrningssituationer. De särskUda krav som vid olika s. k.fredskriser kan komma att ställas på vårt ekonomiska försvar undersöks förnärvarande bl. a. i försöken med långsiktsplanering inom det ekonomiskaförsvaret. i (c); Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min enkla fråga. Denna kan synas mindre aktueU än den var , när jag ställde den, eftersom ransoneringen på drivmedel nuhar upphävts. Men oljesituationen har ju visat hur beroende vårlivsmedelsförsörjning är av de händelser som kan inträffa ute i världen. Det ären situation som man inte tillräckligt tog hänsyn till beslut och ide stolta deklarationer som då gjordes om den framtida jordbruksproduktionensomfattning. Jag är medveten om att det inte är lätt att i ett svar påen enkel fråga redovisa vilken livsmedelsberedskap som vi har , men baradet faktum att vi exempelvis importerar dubbelt så mycket protein ochhandelsgödsel som den jordbruksutredning vilken låg till grund årsbeslut räknade med säger tillräckligt om den svenska livsmedelsförsörjningenssårbarhet. Oljekrisen har visat hur beroende vi är av olja och handelsgödselför att upprätthålla den svenska jordbruksproduktionen. De bedömningar som gjordes i denna utredning hållersåledes inte . Jag menar därför att vi måste ompröva vårförsörjningsberedskap. Det är ett intresse för hela nationen. Det går inte attbortförklara detta, som man ibland gör med en axelryckning, och säga att resonemangetbara är jordromantiska drömmar. Det är nödvändigt att se övervilken beredskapvi har och de verkningar som kan bli följden av sådana situationer som vinu haft i fråga om oljetUlförseln. Jag ber änen gång att få tacka för svaret på min enkla fråga. Vi har ju en nu arbetande jordbruksutredningsom har tUl uppgift att undersöka vår försörjningsförmåga, och den kommer i detsammanhanget också att få pröva de omständigheter som kan påverka denna och deproduktionsmål som bör uppsättas för vår Uvsmedelsför-sörjning i framtiden.Jordbruksutredningen har aUtså redan i uppdrag att fundera över detta. Om inrättande av trafiknämnder med enbart kommunalrepresentation i (c): Jag vill då säga att jag hoppas attutredningens ledamöter verkligen har tagit lärdom av den situation som varitrådande. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om inrättande av trafiknämnder med enbart kommunalrepresentation Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokoU förden intagna fråga, nr 28, och anförde; har frågat om jag avser föreslåriksdagen att besluta om inrättande av kommunala trafiknämnder i enlighet meddet förslag som utarbetats av en för ochtrafiksäkerhetsverket gemensam arbetsgrupp. Den av och trafiksäkerhetsverketsgemensamma arbetsgrupp utarbetade promemorian har remissbehandlats. Under remissbehandlingenhar påpekats en rad olika problem som kräver ingående överväganden. Beredningav ärendet pågår inom . Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin enkla fråga, ehuru det självfaUet inte var det svar som jag hade räknatmed. Men jag kanske får tolka det på det sättet att statsrådet är beredd attdriva på saken. Spörsmålet är ju inte på något sätt nytt. När vi fick detnuvarande systemet med trafiknämnder genom riksdagsbeslut hade detföregåtts av en ganska ingående, ibland intensiv debatt om huvudmannaskapetför dessa nämnder och om nämndernas sammansättning. Dåvarande Stadsförbundetoch den s. k. stadsdomstolsutredningen föreslog att vederbörande kommunstyrelseskulle ha det övergripande ansvaret för trafikfrågorna. Man pekade, som vi allakänner tUl, på den integration och det samband som föreligger ute på fältetmellan den kommunala Om inrättande av trafiknämnder med enbart kommunalrepresentation samhällsplaneringen,miljöplaneringen och stadsplaneringen å ena sidan och trafikregleringarna åandra sidan. Det nuvarande systemet motiverades med att det här merrörde sig om polisiära, ordningsmässiga frågor, där staten borde ha detyttersta ansvaret genom polisen och länsstyrelserna. Man hade också formellainvändningar i fråga om den lokala förordningsmaktens utövande, som man sade.Men man talade inte om det kommunala kostnadsansvaret, man talade inte om detpolitiska ansvaret och man talade inte heller om det mycket egenartadeförhållandet att en tjänsteman, dvs. polischefen, och två förtroendemän sitteroch beslutar i samma myndighet. I sammanhanget vill jag påminna om att min företrädare påUppsalabänken, , med gedigen erfarenhet i en reservation itredje lagutskottet, när den här frågan behandlades 1964, pekadepå just integrationen mellan trafikplanering och allmän planering. Jagkan själv bekräfta att den fortfarande föreligger, kanske mer nu än någonsin.Jag vill bara erinra statsrådet om de trafikregleringar och saneringsprojektsom förekommer i rikt mått i citykärnorna i våra storstäder, där varje litenavstängning av en gata kan få stora ekonomiska konsekvenser bl. a. föraffärsmännen. Där har man nu en politisk debatt som ligger något vid sidan omtrafiknämnderna. och trafiksäkerhetsverket i engemensam arbetsgrupp arbetade fram det här förslaget hälsades det med tillfredsställelse.Kommunförbundet efterlyste också ett resultat. När får vi de nyatrafiknämnderna? har det frågats. Jag har stor förståelse för att det underremissbehandlingen har dykt upp frågor som man närmare bör överväga, och jagutgår ifrån att bl. a. frågor om besvärsrätt och kostnadsansvar skall närmarebelysas. Det bör kunna göras ganska snabbt i departementet. Herr talman!' Som säger har det underremissbehandlingen påpekats att det finns en rad olika problem som kräverytterligare överväganden. har nämnt några, och jag kan i rubrikensform räkna upp de viktigaste för att vi skall förstå att det här inte ärnågonting som man bara går och beslutar om utan att veta vad det är manbeslutar. Här finns alltså frågorna om samordningen och ansvarsfördelningenmellan den nya trafiknämnden och andra organ. Här finns kostnadsansvaret förbeslutade åtgärder, som själv nämnde. Här finns polisensbefattning med utformningen av lokala trafikföreskrifter. Här finnstrafiksäkerhetskommittéernas stäUning i den tilltänkta nya organisationen. Härfinns frågan angående taxitrafikens behandling i ett eventuellt nyttbeslutandeläge. Här finns frågan om kompetensfördelningen mellan länsstyrelseoch trafiknämnd, osv. Såvitt jag förstår är vi helt och fullt överens om att detär viktigt med ett snart beslut, men vi är också överens hoppas jag om attde frågor jag har nämnt, som är mycket viktiga, och eventuellt andra, som harkommit fram under remissbehandlingen, skall få en seriös handläggning. HerrNYQUIST (fp): Avslutningsvis vUl jag bara uttrycka denförhoppningen att statsrådet driver på den här frågan. Jag vUl också redovisaatt man från har meddelat att intresset är mycket stort för attden här frågan blir löst. Man får nästan förfrågningar frånkommunerna. Överläggningen var härmed slutad. Ang. sträckningen av planerad motortrafikled förbi GamlaUppsala § 5 Ang. sträckningen av planerad motortrafikled förbiGamla Uppsala Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokoU förden intagna fråga, nr 30, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att den planerade motortrafikleden E 4 öster om gesen sådan sträckning och utformning, att de från rikssynpunkt omistliga kultur-och miljövärdena vid fredas. Allmänt gäller att för byggande av väg skallväghållningsmyndigheten - upprätta en arbetsplan. Enligtväglagstiftningen skaU vid utarbetande av arbetsplanen samråd i fråga om vägenssträckning och vägföretagets utformning m. m. ske med bl. a. ,myndigheter i övrigt, vilkas verksamhetsområde berörs av företaget, samt andrasom kan ha ett väsentligt intresse i saken. Kommunens synpunkter vägsnaturligtvis in i detta sammanhang. Denna handläggningsordning har föreskrivitsför att skapa så goda garantier som möjligt för att alla betydelsefullaaspekter bl. a. de som rör kultur- och mUjövärdena -blir beaktade isammanhanget. överlämnar den upprättade arbetsplanentill , som ställer ut den. Planen överses därefter med hänsyn tiUinkomna erinringar. Först därefter och om och är avsamma uppfattning fastställer planen. Den vägsträckning som frågar om denfortsatta utbyggnaden av väg E 4 öster om och norrut utreds förnärvarande i samband med att upprättar arbetsplan förvägföretaget. Olika alternativa sträckningar och etapplösningar övervägsdärvid. Innan berörda myndigheter slutUgt bedömt ärendet, har jaginte anledning anlägga några synpunkter på frågan om vägens närmare sträckning. Jag ber att få tacka statsrådet även försvaret på den här frågan, och jag har stor förståelse för att statsrådetsjälvfaUet inte kan ge något definitivt svar på frågan så som den ärformulerad. Jag vill också framhålla att och vederbörandevägförvaltning verkligen gör allt vad som står i deras makt att göra för att tafram sådana alternativ som kan skona den fina Gamla Uppsala-miljön. Om rätt att utnyttja 67-kort i förstaklassvagn Ang. förbudet mot filkörning med cykel detta, sommånga trafikfrågor, en ekonomisk fråga. Det är därför jag har tagit upp den pådet här sättet, och jag vill uttrycka förhoppningen att statsrådet skallbehandla detta spörsmål på ett välvilligt och generöst sätt när det bliraktuellt i departementet. Behovet är trängande när det gäller att få en fortsattdragning av motorvägen 4 öster om förbi för att på detsättet avlasta stadsdelar som är besvärade av tung trafik och inte minst justGamla Uppsala-mUjön. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Om rätt att utnyttja 67-kort i förstaklassvagn Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokoU förden intagna fråga, nr 31, och anförde: har frågat mig om jag är vUligmedverka tUl att innehavare av statens järnvägars s. k. 67-kort får valfrihetatt utnyttja detta även vid resa i förstaklassvagn. SJ har gjort en undersökning rörande denlämpliga utformningen m. m. av 67-kortsrabatten. SJ;s ställningstagandeberäknas föreligga . I avvaktan härpå är jag inte bereddatt göra något uttalande i frågan. Jag skall be att tiU herr statsrådet framföra ett tack för att jag har fått min fråga besvarad. Vi talar ju om att vi vill genomföra valfrihet på skUdaområden i vårt samhällsUv. Men det här är ett område där det inte finnsvalfrihet. Det är väl inte så mänga som behöver och vill utnyttja en sådanmöjlighet, men det är en och annan som vid vissa tillfäUen tycker att det äregendomligt att man inte har denna valfrihet. Jag hoppas att det skall bU en ändring i det här falletnär det slutgUtiga ställningstagandet kommer, och jag ber att fåtacka statsrådet för att jag har fått min fråga besvarad. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Ang. förbudet mot filkörning med cykel Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i (fp) ikammarens protokoU för intagna fråga, nr 34, och anförde: i har frågat migom jag delar statens trafiksäkerhetsverks uppfattning att förutsättningar intefinns för ett ikraftträdande av förbud för cyklister att delta ifUkörning. Den regel som syftar på finns i 33 §vägtrafikkungörelsen och går tUlbaka på ett förslag av . Enligt denna bestämmelse skall cyklande eller mopedförare,som i vägkorsning ämnar färdas rakt fram eller svänga tUl vänster, hålla tillhöger på vägen. Om han ämnar svänga till vänster skall han fortsätta genomkorsningen tUl dess motsatta sida och svänga först när det kan ske utan hinderför den övriga trafiken. Det är detta körsätt som rekommenderatsav ansvariga myndigheter och organisationer som den säkra svängen. Jag har tidigare svarat på frågor av omifrågavarande regel. Då erinrade jag om att bestämmelsen redan införts iDanmark, som har omfattande cykeltrafik och härigenom stor erfarenhet avriskerna för cyklisterna i tät trafik. Jag nämnde också att man från svensksida varit medveten om att bestämmelsen inte under alla förhållanden utgör enidealisk lösning, åtminstone inte om den ges en generell tUlämpning. Därförbeslöts redan från början att 33 § vägtrafikkungörelsen inte skulle tillämpasföre . fram tUl ikraftträdandet skulletrafikförhållandena i olika slag av korsningar undersökas. Vidare skulle man tareda på vUka möjligheter det finns att genom vägmärke, vägmarkering ochliknande anordningar styra cykel- och mopedtrafiken på ett lämpligt sätt medhänsyn till förhållandena i det enskUda faUet. I den mån dessa undersökningaroch de vidare erfarenheterna från gav anledning härtUl skulle demodifieringar göras av 33 § vägtrafikkungörelsen som kunde anses påkallade. Jagupplyste vidare att frågan studeras av trafiksäkerhetsverket och inom ramenför det nordiska samarbetet av för vägtrafiklagstiftning ochframhöll att behovet av modifiering kunde bedömas först när resultatet av dettaarbete redovisats. Sedan trafiksäkerhetsverket nu lämnat sin rapport harregeringen med beaktande också av överväganden inom den nordiska kommittén kommit fram tUl att följande bör gäUa. En ny reviderad bestämmelse införs i vägtrafikkungörelsenom den s. k. säkra svängen för cyklister och mopedister. Den nya bestämmelseninnebär att den säkra svängen inte blir ett tvång. Den innebär i stället enkomplettering som ger en rätt för cyklisterna att använda ett sådant körsätt.Cyklist eller mopedist som ämnar svänga tUl vänster i en korsning får enligtbestämmelsen hålla längst tUl höger på körbanan. Han skall då fortsätta genomkorsningen till dess motsatta sida och svänga först när det kan ske utan fara.Körfält som är avsett enbart för högersvängande trafik får dock inte användasav den som skall köra rakt fram eller svänga till vänster. Myndigheternas möjligheter att skapa säkraretrafikförhållanden för cyklisten ökas genom att regler införs ommarkering på vägbanan av särskilda cykelleder. Sådana markeringar kan användasi vägkorsningar som är farliga för cyklisterna. Ett nytt vägmärke införs också,vilket i förening med vägmarkering anger var den säkra svängen är obligatorisk.De nya bestämmelserna avses träda i kraft , till vilkentidpunkt nuvarande regler kommer att gälla. Därigenom ges tid förtrafiksäkerhetsverket att meddela tUlämpningsföreskrifter och Ang. förbudet mot filkörning med cykel Ang. inskränkningarna i sändning avradioprogram för delokala myndigheterna att vidta behövliga åtgärder. Vidare kommer informationenom den säkra svängen att intensifieras bl. a. genom trafiksäkerhetsverketsförsorg. Sammantaget bör de beskrivna åtgärderna ge möjlighet attförbättra framkomhgheten och öka säkerheten för cyklister och mopedförare. i (fp); Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret som innebär ett glädjebud för cyklister. Den regel som Cykel-och mopedfrämjandet har ansett vara den kanske mest cykelfientliga regeln isvensk trafikhistoria kommer icke att träda i kraft, och det har vi anledningatt hälsa med mycket stor tillfredsställelse. Jag har i tidigare debatter bett kommunikationsministernom två saker; dels att samråda med Cykel- och mopedfrämjandet, dels att intelåta en bestämmelse träda i kraft som skulle förbjuda cyklisterna att delta ifilkörning. Om jag uppfattat kommunikationsministern rätt har han tillmötesgåttönskemålen från oss cykUster i båda dessa avseenden. Jag har också i en motiontagit upp andra frågor som är av intresse för cykeltrafiken, och jag har storaförhoppningar om att vi även där skall kunna komma fram tUl positiva resultat. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. inskränkningarna i sändning avradioprogram Herr utbUdningsministern ordet för att besvara i (c) i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 33, till herr kommunikationsministern, ochanförde; i har frågat chefenför om han är medveten om följdverkningarna avteleverkets indragningar av AM-sändare för radions program I och 3 och om hankommer att ingripa och återställa mottagningsmöjligheterna i berörda områden.Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Det finns numera möjligheter att i alla delar av landet taemot radions program I, 2 och 3 över FM-nätet. Praktiskt taget alla hushåll harockså tillgång till FM-mottagare. Med hänsyn härtill har det ansetts möjligtatt avveckla de mindre mellanvågsstationerna, AM-sändarna, för P 1 och P 3.Under 19701973 har 22 stationer lagts ned. Enligt planer skallåterstående mindre stationer läggas ned . Det ankommer på attefter samråd med avgöra frågor om nedläggning av AM-sändare. Jagutgår från att före en nedläggning noga prövar effekten med hänsyntill uppgifter om hur många lyssnare som är beroende av mottagningsmöjligheternafrån sändaren. HerrGUSTAFSSON i (c); Jag ber att få tacka utbildningsministernför svaret på min enkla fråga. Anledningen till att jag framställde frågan var, som härhar sagts, att lagt ned ett antal s. k. AM-sändare. medatt dessa stationer tystnat har det på flera håll uppstått svårigheter att tain radions program I och 3, och man har inte kunnat följa sändningarna i sammautsträckning som . Om man dessutom inte haft en av de nyaretransistorapparaterna med FM-band, så har avlyssningen i en hel del fall varithelt omöjlig. Särskilt hårt synes de många äldre personer ha drabbats, som ännuinte har skaffat radioapparater med FM-band. Enligt uppgifter frånradioreparatörer i min hemkommun är av alla radioapparater somlämnas in för reparation instäUda för avlyssning på mellanvåg. Reaktionen från lyssnarna har varit mycket stark. SverigesRadio har på sin lokalredaktion i upplyst om att man har tagit emotmassor av klagomål. Det är också anmärkningsvärt att har fattatnedläggningsbeslutet utan att underrätta berörda kommuner. Om man nu skallinstallera nya FM-sändare, så borde man väl i rimlighetens namn inte ta denuvarande AM-sändama ur drift förrän de nya sändarna har tagits i bruk. Utbildningsministern säger sig utgå från att televerketföre en nedläggning noga prövar effekten av en sådan åtgärd, men tyvärr har såinte varit fallet. har inte prövat effekten före nedläggningen menväl efteråt. Och det är ju gott och väl, men prövningen har då gjorts förstefter det att reaktionen har kommit. Jag är övertygad om att det för såvälteleverket som lyssnarna hade varit tUl fördel om man prövat effekten avindragningarna innan man tagit AM-sändarna ur drift. Ang. inskränkningarna i sändning avradioprogram De räkningar som utfört har visatatt av hushållen hade radioapparater som varinställda på FM-band, och man kan förmoda att det är ännu fler som har det nu.Det är klart att en gammal apparat som lämnas in tUl reparation kan vara inställdpå AM-sändare det kan jag också förstå. Det problem som berörs i frågan har aktualiserats av vadsom har hänt i Säffle.Det är alldeles riktigt att sändaren i hörde till de 16 kvarvarandestationer som bestämde sig för att dra in medanledning av de energibesparande åtgärder som man tyckte att man borde vidta.Detta innebar att man gjorde det litet snabbare än man tidigare avsett. Mensamtidigt vet jag att man kommer att pröva erfarenheterna av besparingarnamycket noga. Jag har mig också bekant att och ibörjan av februari skall diskutera dessa erfarenheter. Jag upprepar vad jagsade i svaret, nämligen att jag tar för givet att man gör denna prövning mycketnoggrant. i (c): Det är klart att det är gamla apparater somlämnas in, men av detta kan man ju också utläsa att det här gäller personer sominte har haft råd att skaffa sig de nya. På grund av agerandet från kommunstyrelsen i harfrån sänts en skrivelse där man säger att man är medvetenom att det inte kan undvikas att dessa besparingsåtgärder får negativakonsekvenser. Det sägs att man måste ha en effektiv mottagningsantenn,exempelvis en utomhusinstallerad. Det är detta som lyssnarna har reagerat mot.Man har betalat sin licensavgift och så plötsligt hör man inte exempelvis deregionala programmen, vUka man ju har särskUt stort intresse av. Enligt uppgifter jag har fått har dessa svårigheter dyktupp på flera platser i . Jag är tacksam för svaret. Jag är övertygad omatt det här kommer att rättas till. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 16 till försvarsutskottet. § 10 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1595 tillkonstitutionsutskottet. § 11 Meddelande ang. tidpunkt för finansdebatten I den preliminära tidplan som utdelades vid sessionensbörjan förutsattes att en debatt i anslutning tUl finansutskottets betänkandeöver finansplanen m. m. skulle äga rum . Dennafinansdebatt kommer att håUas vid det sammanträde som tar sin början onsdagenden . §12Allmänpolitisk debatt (forts.)