prot · FX0960 · 1974-12-31 00:00:00 — Den har blivit liten genom att skattemyndigheternavarit så hyggliga att de åsätt förmånen ett så lågt värde. Men det är ingenliten förmån, , att få sin bostad uppvärmd gratis. Vad jag nu anfört utmynnar i att jag yrkarbifall rill utskottets hemstäUan. den 17 aprU 1974 Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet HerrANDERSSON i (c) kort genmäle: Om man som påstår kan fåbostaden uppvärmd gratis genom att elda med ved, lär själv ocksåha den möjligheten. Det möter ju inga svårigheter att få samla avfallsved påett hygge, utan det står väl fritt för nästan var och en att göra. Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet viUetablera sig som fritidshuggare tror jag har aUa möjligheter. invänder att det ju inte bara är fråga omskräpved, utan också den som vUl elda med prima virke skuUe få göra detskattefritt. Jag skuUe vilja se den som eldar med prima virke. HanskuUe vara ekonomiskt oerhört oförnuftig, även om han slapp skatta förbränslet. Det är aUdeles uppenbart att så gör man bara inte. I själva verket är det här ingen stor förmån utan enutomordentligt liten sådan. Däremot kan det vara värdefuUt för skogsvården rensar upp på hyggena osv. Här är det ju i huvudsak fråga om ved som integår att utnyttja för något annat ändamål. Det är klart att den som använder lejd arbetskraft färgöra avdrag för kostnaden, men det är nog ytterligt få som lejer arbetskraftför att hugga ved för egen förbrukning. Att det måste bli en utomordentligtdålig affär kan vem som helst räkna ut. I stäUet hugger man sådan här ved påsin fritid, närmast som fritidshuggare och för en sådan är det fullt tUlåtetatt skaffa sig ved utan att bli beskattad för det. Det är endast denomständigheten att man är skogsägare som gör att man beskattas för en s. k.förmån. () kort genmäle: I det här landet har vi ett hårt skattetryck,och skattelindring vore i och för sig välbetänkt, men som jag sade tidigareborde den gälla alla, även dem som bäst behöver den. Och de som bäst behöverskattelindring är faktiskt inte jordbrukarna, det vågar jag säga efter 20 årserfarenhet som ordförande i ett jordbrukstaxeringsdistrikt. Rent generellt, utan att tala illa om någon kategoriskattebetalare, menar jag att jordbrukare inte har samma skattetryck somlöntagare har. Därför finns det ingen speciell anledning att införa ettundantag som skuUe göra det lindrigare för just jordbrukare. Vi kan inte håUa på och yrka avdrag än för det ena, än fördet andra. Då urholkar vi hela skattesystemet. Jag upprepar att om man är inne på tanken att det ärviktigt att inhemskt bränsle tas tUl vara, är väl frågan om inte rätta metodeni så faU är att beskatta det bränslet. Då får det ett värde, och betalarjordbrukaren skatt för bränslet tar han väl hem det också för att få någonreveny av det hela. Slopar man beskattningen, tycker han att detta bränsle inteär mycket värt, och så blir det liggande. Man kan föra det ena resonemanget, och man kan föra detandra. Jag tror att det finns väl så mycket fog för det resonemang som jag nuför. i (c) kort genmäle: Fömtsättningen för skall bli beskattad för veden är givetvis att man eldar med den, och dåmåste man ju ta hem den. Låter man veden ligga kvar i skogen och eldar mednågonting annat, sUpper man beskattningen 'även om man är jordbmkare, det äralldeles uppenbart. Jag trodde att t. o. m. begrep det. HerrWÄRNBERG (s): Efter inlägg skulle detegentligen vara onödigtför mig att håUa något anförande, men eftersom jag är anmäld skall jag väl säganågra ord. Låt mig då instämma i åsikt att det härargumentet om oljekrisen skulle kunna vara precis tvärtom. Har oljan gått upp ipris, så borde även veden gå upp i pris i stället för att gå ned. har maninte gjort någon ändring i anvisningar , utan man harbehåUit det låga priset. Det blir, som i sade, i fråga ombeskattningen om man har fem rum och kök. Man har alltsåavdragsrätt för allt arbete som man lägger ned på att få hem denna ved. Jagvågar påstå att om man går ut och säljer den här veden som ligger i en höghemma på vedbacken, upphuggen och färdig, så får man mycket mer än 500 kronorför den. Jag bjuder 1 500 på en gång, för det är ungefär vad den är värd. Detär nämligen inte bara rotnettot som beskattas det är nog noll. Att hugga uppomkring ved - om den är bra eller dålig eller vad det nu är försorts ved - kostar arbete för mig själv eller någon annan. Det kostar att ha entraktor eller något annat fortskattningsmedel för att få hem veden. Det kostaren hel del pengar att kapa den i t. ex. halvmeterslängder. Jag kapar sällanveden ensam, jag har säkert anlitat arbetskraft för det. AUt detta äravdragsgiUt, och allt detta skattar man för om man har enfemrumsviUa. Det är alltså en otroligt låg beskattning och absolut ingenting pårotnettot som sådant. Då sägs det att det är ganska orimligt att bonden skaUskatta för detta när han kan låta sin granne ta veden gratis. Ja, det är integratis för grannen, för han måste också hugga, köra hem veden och kapa den, ochdå har de där när det gäller femrumsvUlan försvunnit för grannen.Så mycket kostar det faktiskt för honom att köra hem veden med en traktor ochkapa den i halvmetersved - förutom hans eget arbete. Vi har ett sådant system,som i sagt förut, att den som har en rörelse skall skattaför sitt eget arbete i rörelsen. Då frågar varför han just skaUskatta för det här arbetet. Skogen är ju ingenting värd, utan det är baraarbetet som beskattas. Jag fortsätter resonemanget: Varför skall jag skatta förpotatisen som jag sätter och tar upp? I det faUet är ju också arbetet en mycketstor del av värdet. Jag kan fortsätta med naturaförmån efter naturaförmån ochfråga: Varför skall jag skatta för det? Varför skaU trävaruhandlare för en planka som han tar ut ur sitt sågverk? Jo, därför att det är ettuttag ur hans egen rörelse, och det skaU beskattas. Det är att slå sönderskattesystemet om man bryter ut det här med markägarnas ved till den egna spisen. När man har kommit ned till en sådan nivå att man barabehöver skatta för ungefär vad det kostar att köra hem veden och såga sönderden i lämpliga dimensioner, då tycker jag verkligen att hargått långt i sin generositet. Men man har förmodligen ändå tagit intryck av dethär röjningsresonemanget och talet om att man gör en nationalekonomiskt godgärning. Men jag tycker aUtså inte att vi skall bryta sönder skattesystemet förden här sakens skull genom att inte beskatta naturaförmåner. Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet den 17 aprU 1974 HerrMAGNUSSON i (m): TiU vUl jag bara säga att manpå gmnd av en - som jag tycker i varje fall - relativt hög taxering för egetbränsle har kommit tUl att praktiskt taget vartenda hus eldas med oUa. Dennautveckling har skett på grund av att det har varit rätt liten skillnad mellanvad det verkligen har kostat att värma upp en vUla med olja och vadriksskatteverket i sina anvisningar har krävt att man skall ta upp som värdeför eget bränsle. Detta har varit det avgörande. har det också varitbekvämt att elda med oUa. Vi befinner oss nu i den situationen att det går åtoerhört mycket kapital för att föra hem oljan, och det är ur nationell synpunktytterligt angeläget att man återigen får i gång en användning av veden. Det bördå vara rimligt och riktigt att man utnyttjar de möjligheter som finns attanvända det nationella bränslet i stället för att importera. Och bör manockså vid beskattningen bortse från den som vi tycker ringa förmän det är attfå hämta Utet ved i sin skog. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMagnusson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes föUande voteringspro- . Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 18 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156 Nej - 154 § 10Insättning på skogskonto Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 19 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1974:62 med förslagtill lag med särskilda bestämmelser om insättning på skogskonto jämtemotioner. Hen (): Den som har inkomst av skogsbruk kan fåuppskov med taxering för den del som han sätter in på skogskonto, avköpeskillingen för rotsåld skog, av köpeskiUingen förleveransvirke och av saluvärdet av virke tiU egen rörelse. skogskontoinsättningkan vederbörande jämna ut skatten . Detta är bra. Han kan ta utpå skogskontot när han återplanterar, röjer eller utför annat arbete. a. stormskador kan de nödvändiga awerkningarna blimycket stora. Det är angeläget att nedfallna och skadade träd avverkas. Men fördem som awerkar kan det bli fråga om från beskattningssynpunkt ganska storabelopp. Fördenskull föreslås i propositionen 62 att procenttalen för den högstaavdragsgiUa insättningen höjs från 60 tUl för rotsålt virke och för leveransvirke. Det är ett bra förslag, som löser skatteproblemen för demsom har det stormfällda virket. Men i stormfällningarnas och de nyaavverknings-metodernas spår har insektsangreppen blivit svåra. Kvarlämnandet avstora kvantiteter virke, både skräpvirke och annat virke, har i hög gradförvärrat insektsangreppen. Vissa trakter är i det fallet betydligt härdaredrabbade än andra. är ett län där man på vissa områden har fått mycketstora svårigheter. Det är specieUt granbarkborren som har slagit till.Bekämpning kan företas, men den lyckas . För vederbörande skogsägareUksom för hans skogsskiftesgrannar har detta blivit ett stort problem. Trädenblir sjuka och dör, och skogsägaren kan bU tvungen att hugga ned storaskogsarealer. Detta kan från skattesynpunkt vara värre än stormfällning. Om de högre beloppen för skogskontoinsättning gällde ävenför skog skadad genom insektsangrepp skuUe denna kunna huggas bort och denövriga skogen räddas. hugger en del skogsägare inte bort smittohärdarna,och insekterna sprider sig då till andra skogar, dvs. till marker vUkas ägarekanske har skött skogen på ett perfekt sätt. I motionen 1643 har och jag yrkat attriksdagen vid behandUngen av propositionen 62 hos Kungl. Maj:t anhåller omförslag tiU generella regler beträffande vidgad rätt till avsättning påskogskonto i samband med stormfällningar, insektsangrepp m. m. Utskottet haremellertid hänvisat till möjligheten att åberopa bestämmelserna i förordningen195 1:763 angående beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst.Den som har haft mycken stormfälld skog eller har avverkat hårt de senaste årenär dock inte hjälpt med utskottets skrivning. Med bestämmelsen om ackumuleradinkomst får man ju slå ut inkomsten över vissa år bakåt. Utskottet utgår frånatt denna fråga kommer att prövas i samband med att tar stäUning tiUskogsbeskattningens framtida utformning, men där viU jag hänvisa tillordspråket: "Medan gräset växer dör kon." Det är ungefär vad som skernär insekterna sprider sig. Jag beklagar att utskottet inte har tagit mera allvarligtpå en så viktig fråga som denna. Det kan inte bero på något annat än bristandeförståelse för de skogsägares situation som har blivit utsatta för dessaskador, trots att de har gjort allt för att förebygga dem. Skadorna kommer somen smitta. Jag finner det emellertid meningslöst att yrka bifall till vårmotion gentemot ett enhälligt utskott, men jag hoppas attskogsbeskatt-ningsutredningen snart kommer att lägga fram sitt betänkande ochatt de här frågorna då skall kunna lösas. Jag har för dagen inget yrkande. den 17 aprU 1974 HerrWIKNER (s): Jag kan redan från början håUa med herrJonasson om att angreppen av skadeinsekter har ökat oroväckande under desenaste åren. Framför aUt gäller det granbarkborren men även märgborren. I motionen 1974:1675 begärs förslag orn genereUabestämmelser angående ökad rätt till insättning på skogskonto för skogsägaresom drabbats av stormskador. I motionen 1974:1643 av herrar och Norrbybegärs även förslag tiU genereUa regler beträffande vidgad rätt tUl avsättningpå skogskonto för skogsägaren då hans skog drabbats av insektsangrepp av störreomfattning. Det är riktigt som sade att det iproposition 62 är 1974 föreslås möjligheter tiU insättning på skogskonto med 50respektive för leveransvirke och för saluvärdet avskogsprodukter som under beskattningsåret uttagits för förädling i egenrörelse och för skog som sålts på rot, således avverkningsrätter. Nuföreslås också att de belopp som kommit in skaU få sättas in t. o.m. Några generella regler om ökad rätt tUl insättning påskogskonto har man i propositionen inte tagit ställning tUl. Jag skall be attfå återkomma till det Utet längre fram. nämnde också att man i vanliga fall fårsätta in på skogskonto, vUket jag tycker är mycketförmånligt. I proposition 62 föreslås faktiskt - det är helt uppenbart enförbättring när det gäUer stormfäUd skog. För att inget missförstånd skall uppstå vill jag meddelaatt vid stormfäUning medgivits provisoriska höjningar tiU 80 respektive 50procent vid fem olika tillfällen . Om insättningar förstormskador sker i större omfattning måste skadorna styrkas avskogsvårdsstyrelsen. I proposition 62 har också vUket nämnde ifrågasatts om man skulle införa generella bestämmelser för insättning påskogskonto med anledning av stormfälld skog. Statsrådet anser emellertid attdenna fråga bör prövas i ett större sammanhang. menar att maninte tagit tillräckligt allvarligt på denna fråga, men jag menar tvärtom har tagit allvarligt på frågan när man vUl se över den i ett störresammanhang. Det anser jag är riktigt. I betänkandet säger utskottet: "När ett liknandemotionsyrkande behandlades vid höstriksdag anförde skatteutskottet(SkU 1973:58), att lindring i progressiviteten vid den statliga inkomstbeskattningenockså kan erhållas för skogsinkomster tiU följd av bl. a. skogsbrand,stormfällning, torka och insektsskador enligt bestämmelserna i förordningen(1951:763) angående beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst.SärskUd skatteberäkning får dock inte ske, om uppskov med beskattningenerhåUits genom insättning på skogskonto. Utskottet framhöU också att enligtkungörelsen (1948:239) om statsbidrag tiU vissa skogsförbättrande åtgärdersådant bidrag kan utgå till bl. a. åtgärder mot skadegörelse avskogsinsekter." förutsätter utskottet att den i motionen behandladefrågan kommer att prövas i samband med ställningstagandet tiU skogsbeskatt- Jag vUl också säga några ord då det gäller skadeinsekter.Jag vet att det pågår forskning dels hos , dels på skogshögskolanangående bekämpande av skadeinsekter i första hand de två stora skadegörarnagranbarkborren och märgborren. Man har även utfört försök att bekämpa dessa bl.a. genom besprutning av vältor, på upplagsplatser etc. där de s. k.yngelplatserna förekommer. Men det viktigaste är att forsla virket ut urskogen. Det är ju det virket som blir liggande på upplagsplatser o. d. som ärlämpliga yngelplatser för larverna, som sedan de utvecklats i sin tur gör skadapå skogen. Jag viU tiU sist, herr talman, anföra att jag fullständigtdelar motionärernas uppfattning att extra åtgärder måste vidtagas för att manskall få bukt med dessa skadegörare, som faktiskt har ökat oroväckande. Jag kannämna ett exempel. Vid undersökning beträffande märgborrarna har där detvarit stor skadegörelse - av tillväxten satts ned med ca 30procent. Vi får väl vänta och se vilket förslag som kommer attläggas fram det brukar vi alltid få göra. Därför har jag inget annatyrkande än om bifall tUl utskottets hemställan. Jag skaU bara säga ett par ord. Jag ärtacksam för att instämmer i det berättigade i de syften sommotionen har. Men om utskottet hade tagit allvarligt på den här saken hade mansett till att insektsangreppen hade kunnat gå in i de provisoriska bestämmelsersom vi nu skall fatta beslut om. Det hela drar ut alldeles för länge ,och därför hinner mycken skada ske. 1 vad gäller möjligheten att få räkna del av inkomsten somackumulerad inkomst är det inte många som känner tUl den. Det är en upplysningsfråga,och den kan ordnas. Men det är inte alla som blir hjälpta med den möjligheten.En skogsägare har kanske haft stormfällning och fått hugga neddet mesta av skogen; sedan går det sista åt genom insektsangrepp. Eftersombeskattningen under sådana förhållanden blir mycket hård fäller skogsägareninte den angripna skogen utan chansar alldeles för . Att det hittUls har behövts sådana här provisorier bevisaratt det fordras en generell höjning av beloppen, och jag hoppas att en sådanhöjning snart skall ske. Jag vill säga: Vi har häri landet stor arbetslöshet; vi häller på att få brist på virke, brist påråvaror. Då mäste vi ändå göra aUt vi kan för att producera och tillvarata såmycket virke som möjligt. Det ger sysselsättning i skogen, det ger människoren utkomst av skogsbruket men det ger också sysselsättning vid fabrikerna ochdet ger landet inkomster. Därför bör man göra allt man kan för att uppnå målenpå dessa punkter. Motionen var ett försök att förbättra den rådandesituationen. Det gick inte den här gången, men jag hoppas att det går en annangång. HerrWIKNER (s): De åtgärder som skaU vidtas när det gäller att bekämpa den 17 aprU 1974 skadeinsekteroch när det gäller att få den stormfällda skogen awerkad måste i första handvidtas via skogsägarna. Om vi hjälps åt skogsägare och skogstjänstemän - trorjag att vi kan klara den uppgiften. Men jag vet att många skogsägare inte tarså hårt på sin uppgift utan låter skogen ligga kvar dels i vältor efterskogsbilvägar, dels ute i skogen därför att de kanske inte känner till deskadegörare som där finns. Jag håller med angående behovet omupplysning när det gäller ackumulerad inkomst, men man borde även upplysaskogsägarna mera om dessa skadeinsekter så att de forslar bort virket urskogen. Jag tror att problemet kan lösas, och framför allt när detgäller andra skadeinsekter, exempelvis märgborrar, är det viktigt att man ävenröjer skogen under rätt årstid. Stormfällning är en sak för sig. Jag vet ocksåatt man gör allt vad man kan, framför allt från skogsbolagens sida, för att fåbort virket ur skogen. Men jag vill upprepa att det finns en del skogsägare sominte känner till just dessa skador och som därför borde bättre upplysas om dem. Endast en Uten sak. Det är inte bara deenskUda skogsägarna det gäller, . I mina trakter är det i högre gradandra. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 11 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 22 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:56 med förslag till lag omidentitetsbeteckning för juridiska personer m. fl. Utskottets hemställan biföUs. §12 Tillämpningen av permutationsrätten Föredrogs lagutskottets betänkandenr 7 med anledning av motion angående tillämpningen av permutationsrätten. I detta betänkande behandladesmotionen 1974:1265 av herrar () och Schött (m) vari yrkats attriksdagen skulle uppdra åt sina revisorer att utarbeta en översikt av hurpermutationsrätten använts beträffande skolornas stipendie- ochpremiefonder. att motionen 1974:1265 inteföranledde någon vidare åtgärd. Reservation hade avgivits av herrar () ochWinberg (m) som ansett att utskottet bort hemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1974:1265 skulle uppdra åt sina revisoreratt utarbeta en översikt över hur permutationsrätten använtsbeträffande skolornas stipendie- och premiefonder. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av fmÅsbrink (s). När de sista tonerna förklingat av den snarttrehundraåriga sommarpsalmen och därmed läsårets högtidliga avslutningsakt vid våraskolor mnt om i landet inletts, har man till sedan såsmåningom kommit tUl den programpunkt då rektor delade ut till de alumner som genom flit och framsteg i sitt arbete gjort sigförtjänta därav. Trots att det är jag var med om enskolavslutning vid min gamla skola kan jag fortfarande erinra mig namnen påmånga av donatorerna och inte minst många av donationsbestämmelserna -alltifrån1914 års studenters minnesfond, jubileumsfonden som kom till när skolan, somhar sina rötter och även donationer från , firadesitt 450-årsjubileum, till de föräldrar som med sin stipendiedonation villehugfästa minnet av en älskad son som gått bort . I det stora flertalet fall har sädana donationer varitknutna tiU enskilda skolor och inte till skolväsendet i kommunen. Det varnaturligt då skolorna var självständiga enheter på ett helt annatsätt än . När det gäller ändamålsbestämmelserna däremot var variationernaotaliga. Det finns donationer som är inriktade på elever med speciellaintressen och färdigheter, liksom det finns donationer som vill tUlgodosekollektivet, en klass, en årskurs e. d. Det finns å ena sidan en donation somvill främja svensk uppsatsskrivning ett ämne som inte är ointressant,om man skall döma av den debatt som förekommer i tidningarna. A andra sidan kanman finna en liten donation här i som syftar till att bereda elevernai en fjärde klass tUlfälle till en skolutflykt . Det är en enormspännvidd mellan donationernas syften. Även om som t. ex. med den häruppsatsskrivningsdonationen syftet fortfarande kan vara angeläget är det intesäkert att donationsbestämmelserna beträffande formerna alltid kan föUas.Sedan 1950-talet har vi upplevt en förvandling och omdaning av skolväsendet,där många av donatorerna inte skulle känna igen sig jag skall låta det varaosagt om de hade instiftat sina donationer eller inte om de hade vetat hurskolan skuUe se ut . Skolformerna har förändrats, skolor har slagits Uiopoch upplösts på nytt. Av allt att döma är den utvecklingen inte avslutad, och denkommer kanske aldrig att avslutas. Under sådana omständigheter finns det naturligtvisingenting att erinra mot att man försöker anpassa sådana här donationer tillformer som är praktiskt hanterbara i en förändrad skolvärld. Men det är Ukasjälvklart att en sådan anpassning skall göras med beaktande av testatorsföreskrifter i alla de fall där detta kan ske. Att därför medge att donationersom inte når upp till visst krontal, som det t. ex. är bestämt förawecklingsskolorna, skaU få förbrukas förefaller under alla omständigheter attvara att gå för långt när det gäller att tolka Det skaU gärna sägas att de bestämmelser som kom 1968 omdispositionen av awecklingsskolornas donationsfonder i huvudsak syftar till atttUlgodose de flesta donatorernas önskemål, åtminstone när man läser deinledande bestämmelserna. Det handlar om att avkastningen skall användas förbelöning eller uppmuntran åt elev som visat god kamratanda eller berömvärdflit, för belöning till elev som ägnar arbete åt teater eller musik eUer annankultureU verksamhet vid skolan eller åt gymnastik eller idrott, för stipendiumför fortsatt utbildning efter genomgång av obligatorisk skola, för hjälp åtelev för studier eller för studieresa inom-eller utomlands. När man läser igenom donationsbestämmelserna i någrahundra donationer finner man att alla dessa ändamål på ett eller annat sätt gårigen. Det är väl därför inte så mycket att säga om att man har slagit ihop endel sådana mindre donationer. Men jag blir i stigande grad tveksam när jag ifortsättningen läser vad man kan få använda avkastningen till. Studiebesök ärnaturligtvis en självklar sak. Skolresa, fritidsverksamhet och kulturellverksamhet kan man väl också säga ligger inom de flesta donatorersintresseområde. Men kommer man tiU idrottstävlingar eUer annatför eleverna gemensamt ändamål, förvärv av materiel eUer andra saker. Det blirväldigt uttunnat mot slutet i den här generalklausulen. Det är väl också naturligt, kanske framför aUt i dekommuner där skolförvaltningen inte har hand om förvaltningen av donationernautan denna är överlämnad tiU andra kommunala organ, att det blir mycket Utettid över att fundera på vad de olika donatorerna egentligen har velat. Manhåller sig därför till generella bestämmelser av det slag som jag läste upp ochsom naturligtvis kan ligga fjärran från testators ursprungliga avsikt.