prot · FX0949 · 1974-12-31 00:00:00 — lag somsäger att de värden som arbetarskyddsstyrelsen utfärdar skall efterföljas - ochde skaU regelbundet ses över. Som det nu är nonchaleras rekommendationerna påmånga stäUen. är de en pappersprodukt, och någonting sådant vUl vi inteha. Vi bör få fram flera och bättre mätmetoder. Kombinationseffekterna är i daginte utrönta, men gränsvärdena bör vara förpliktande för företagen, och skyddsombudenskulle på ett helt annat sätt kunna värna om arbetsmUjön, om det fanns enlagstiftning att hänvisa tiU. Sedan kommer jag tiU arbetsmUjöutredningens arbete ochfrågan om vilken målsättning vi skall ha. Skall vi ha samma målsättning somSovjet, nämligen att man inte skall få någon skada på sig under hela sitt liv?Jag hävdar det bestämt. Forskarna vid säger tiU och medatt de värden som vi har tar mera hänsyn till de ekonomiska intressena äntill människan. Vi måste klart slå fast, om vi viU ställa upp en lista efter demänskliga behoven eUer om värdena skaU kunna påverkas av ekonomiska intressen.Jag tror att det är en stor Ulusion att tro att vi skall kunna vänta påutveckUngen innan vi faststäUer värdena. Vad skaU driva på utvecklingen, ominte en bestämd målsättning som finns lagfäst? Med en sådan lagstiftningtvingas företagen att vidta åtgärder som de inte tvingas tiU . HerrROMANUS (fp) kort genmäle; När man hört jag tror att det var hans jungfrutal - är man frestad attutöver de sedvanliga gratulationerna också säga att det lät som något av en fläktfrån det dagar. Det var ingen gräns för hur eländigt det härförslaget från oppositionen om statligt stöd var, vUken naivitet det tydde påoch vilken brist på erfarenhet av produktionslivet som måste ligga bakom. Den där typen av kommentarer kanske man inte behöverbemöta. De är inte sakliga. Men i det fall vi nu diskuterar är det dessutom så,att kommentarerna drabbar i lika mån partivänner, om vilka vijust fått höra hur omfattande erfarenhet de har av produktionslivet 27 årtror jag nämndes för den ena av motionärerna. Då tycker jag det kunde finnasskäl att vara en liten aning återhållsam med denna typ av kommentarer. Dessutomfick vi höra av arbetsmarknadsministern att det som reservanterna vill ha redanhar införts när det gäller buller. Det som vi vill är alltså att man skall se,om man kan utvidga möjligheterna att ge sådant här stöd övergångsvis och iundantagsfall även för andra miljöproblem än buller. Det kan väl inte vara såoerhört farligt. För att undvika missförstånd vUl jag understryka attavsikten i vaqe fall från vårt håll är att dessa möjligheter tUl stöd skalltillämpas restriktivt. Det är inte fråga om något allmänt subventionerande avinvesteringar i näringslivet, utan det gäller just de fall som vi har pekat på.Jag håller gärna med om att det var olyckligt att säga att det skall gällaäldre företag. Vad vi menar är naturligtvis att det skall gälla företag medstor andel av sina arbetsplatser i äldre lokaler, med äldre utrustning osv.,där det skulle kosta mycket att genomföra de här förbättringarna, och därföretagens ekonomi inte skulle klara det. Det tror jag säkert att den föregåendeärade talaren förstod, om han läste motionerna på det sätt som de var avseddaatt läsas på. i (s) kort genmäle: Först vill jag säga till iBorlänge att vad de olika utredningar som arbetar med dessa frågor har attutröna är faktiskt hur vi skaU klara gränsvärdesproblematiken rent juridiskt.Vi är överens om att gränsvärdena inte bör vara låsta i en lag, men vi vill hadem inskrivna i de bestämmelser som utges av arbetarskyddsstyrelsen, på ettsådant sätt att de får samma verkan som lag men lätt går att anpassa till denUtveckUng som vi har att vänta på detta område. När det sedan gäller frågan om att dela målsättningen somman har i , är jag, utan att här i kammaren viUa binda mig på dennapunkt, inte riktigt säker på att vi skaU ha en sådan målsättning. Jag undrar omdet är tUlräckligt med målsättningen att omgivningsfaktorerna skall vara sådanaatt arbetstagaren kan exponeras i veckanunder hela sin arbetsföra tid utan att få några skador av det. Arbetstagarnadebuterar i arbetsmiUöerna vid olika åldrar, en del av dem dåmånga påverkas särskilt av de ämnen som finns i arbetsmiUön. Även tiU det måsteman ta hänsyn. Jag tror inte man kan bortse från reservationen att det finnsmänniskor som är särskUt mottagliga för arbetsmUjöfaktorer, när man gör den hära-wägningen. Vi får komma tillbaka till detta när vi har gränsvärdena klarlagdaoch kan resonera om hur det hela ligger till. TUl , som tydUgen har drabbats av frossa ochkänner det kaUa krigets kårar krypa utefter ryggen, vill jag säga att mittanförande här inte kan drabba någon partivän tUl mig med erfarenhet frånverkstadsindustrin. har sagt sig vara nöjd med den diskussion somnumera förs i socialutskottet och i kammaren från den socialdemokratiskagruppen, och därför är det väl inte att trampa honom på tårna när vi nu helt äröverens. Då det gäller buUer tror jag tyvärr att harmissuppfattat hela den situationen. Bullerfrågan är inte alls löst. BuUrar detpå en automatsvarvsavdelning i ett företag, var det än ligger i det här landet,kommer icke enligt gäUande regler några statsbidrag att betalas ut föratt lösa det bullerproblemet med mindre än att det är frågan om åtgärder somockså har anklang i den yttre mUjön. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: och jag är överens om hurlagfästa värden skall regleras. Men vi är tydligen inte överens om och man blirganska besviken över att en ledamot av arbetsmiljöutredningen ändock inte viUacceptera tesen att man inte skall få någon skada under sitt liv på grund avatt man finns på en arbetsplats. Tummar man på den målsättningen måste det beropå att man tar hänsyn tUl de ekonomiska intressena. Om arbetsmUjöutredningen skall kunna lägga fram enhälligaförslag måste man tumma på de medicinska aspekterna. Jag är helt övertygad omatt arbetsköparna inte kommer att gå med på sådana gränsvärden som kan varatiU fromma för arbetarna. Det skulle betyda, som jag ser det, stora kostnader.Men det är kostnader som de gott kan betala då de utsattarbetarna för dessa hälsorisker. Men efter vad jag kan se är på glid mot attinte bara se rent medicinskt på frågan om att fastställa gränsvärden utan ocksåmot att ta hänsyn till andra synpunkter och då kommer, efter vad jag kanförstå, de ekonomiska bedömningarna in i bilden. Jag tror inte det är sådanagränsvärden man vill ha på arbetsplatserna. I så faU tror jag att man helt missuppfattat den opinionsom finns längst ner på verkstadsgolvet, som kräver en säker arbetsmUjö. () kort genmäle: Mina uttalanden i buUerfrågan byggde påde upplysningar som vi fick av statsrådet . Om det är som herrAndersson säger, att frågan inte är löst på ett tiUfredsställande sätt när detgäller buller, vUket jag mycket väl kan tänka mig att han har rätt i, är detytterligare ett skäl att stödja reservationen 3. i (s) kort genmäle: Herrtalman! TUl vUl jag än en gång säga att de målsättningar ochresonemang som skall ligga tUl grund för framtida gränsvärden inte är desovjetiska. Jag sade också att jag inte vill binda mig här i för denuppfattningen. Men det är mycket som -talar för att man måste gå längre. Det ärnämUgen så, att om man enbart rättar sig efter de medicinska bedömningarna avpåverkan på människan under , då kan manfå för höga värden. Man måste ta hänsyn till att människorna numera i den yttremiUön exponeras för alltmer som utgör bidragande orsaker och som kan innebäraatt man måste sätta värdena lägre än vad som framgått. Jag vUl inte säga attdet bUr sä, men de tankegångarna måste föras fram för de är sannerligenrelevanta. Till viU jag bara säga att mina upplysningarpå detta Område ocksä bygger på vad herr arbetsmarknadsministern sade. Därförkanske det är bäst för att kolla hur det i verkligheten förhållersig. HerrWIKNER (s): I den motion som jag och flera med miginlämnat, nr 165, har vi påtalat att ca 800 000 människor arbetar iarbetsmiUöer som är sämre än de borde vara. Vi påpekar vidare att en dåligarbetsmUjö med buller, hälsofarlig luft, felkonstruerade verktyg och maskinersamt tunga och riskfyllda arbetsmoment drabbar många av industrins arbetare. Vi måste få en god målsättning när det gäller vårarbetsmiUö. 1 den avsikten har vi sagt att någon form av varudeklaration, somt. ex. talar om en bearbetningsmaskins ljudnivå, värmeavgivning,arbetsställning och behov av kraft, är ett sätt att få veta hur denarbetsplats är utformad där arbetaren skall tillbringa sina arbetstimmar. Desom är verksamma på arbetsplatsen skulle på det viset få något konkret att tapå vid sina diskussioner med arbetsgivarna om verktygs- och maskinval. En sådan varudeklaration skulle även bidra till saneringinom maskin-och verktygsindustrin. Ett krav från samhället på den här punktenskulle fä till följd forskning och produktutveckling inom denna sektor. Denindustri som inte levde upp tiU samhäUets krav skulle sedan helt logiskt intekunna behålla sin marknadsandel. Vi kräver också att vi skall få veta hur den maskin somställs på verkstadsgolvet kommer att påverka arbetsmUjön. Våra möjligheter attpå planeringsstadiet veta hur vi skaU styra inköp av verktyg och maskiner ökar,framhåller vi, när vi vet vUka egenskaper varorna har. Den här styrningen kommer också att leda tUl attmånga yrkessjukdomar kraftigt minskar i utbredning. Utskottet har, som jag ser det, ägnat vår motion en myckethygglig skrivning. I betänkandet sägs det nämligen: "Utskottet delar motionäremas uppfattning att ettsystem med varudeklarationer eller typbesiktningar från arbetsmUjösynpunktskulle vara ett verksamt medel att styra utveckUngen mot mer miUövänligaanordningar på arbetsplatsema och skuUe kunna ge arbetstagarna möjligheter tiUmedinflytande vid maskinvalet redan på planeringsstadiet. Denna bedömning synesligga i linje med direktiven till arbetsmiUöutredningen, vari bl. a. framhåUsatt stort intresse bör ägnas frågor som angår granskning och besiktning av arbetslokaler,maskiner och anläggningar, varvid obligatorisk förhandsgranskning i vissomfattning av förslag, konstruktionsritningar o. d. torde få övervägas." Jag uppfattar detta nästan som ett tillstyrkande avmotionen, särskilt som utskottet fortsätter: "Utskottet anser sig därförkunna förutsätta att frågan om varudeklaration eller typbesiktning frånarbetsmUjösynpunkt av maskiner, redskap eller andra anordningar ägnasuppmärksamhet av arbetsmiUöutredningen." Jag kan också tala om, att när jag skrev den här motionenvar jag i kontakt med en direktör för arbetarskyddsstyrelsen, som ansåg att detvar nödvändigt med en utredning om varudeklaration på maskiner och verktyg.Därför hemställde jag i motionen att den skulle skickas tiUarbetarskyddsstyrelsen, som faktiskt med glädje skuUe ta emot den. har vi enutredning i gång, nämligen arbetsmUjöutredningen. Det finns också en reservation, nr 10 av iBorlänge från vpk, som tar upp min motion. I reservationen hemställs"beträffande varudeklaration av industrimaskiner m. m. att medanledning av motionen 1974:165 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört". Jag förmodar, med den starka skrivning som gjorts i utskottet,att syftet nås i alla fall och att det kanske är helt onödigt att påpeka dettaför Kungl. Maj:t så att Kungl. Maj:t skall påpeka det för utredningen, närdenna har det här uppdraget tidigare. Jag har väl ingenting direkt emotreservationen 10, men jag tror att det är en omväg, och därför har jag faktisktinget annat yrkande än om bifall tiU utskottets hemställan. TUlsammans med herrar och jag i motionen 1974:703 hemställt om "initiativ tUl ett intensifieratutvecklingsarbete i syfte att för gruvindustrins räkning få fram meramUjövänli- gamaskiner vid arbete underjord". Införandet av de dieseldrivna maskinerna för lastning ochtransport av malm har ju verksamt bidragit till att försämra arbetsmUjön underjord. De luft- och eldrivna maskiner som tidigare användes och fortfarandefinns vid vissa gruvor - torde ur miljösynpunkt vara överlägsna dedieseldrivna. Dieselmaskinerna orsakar stora ventUationsproblem, och det händerocksä aUtemeUanåt att friskluftstUlförseln skadas vid sprängningar. Vi motionärer anser att utöver en förbättrad ochfunktionsduglig ventilation stora ansträngningar måste göras för att få frammera miUövänliga maskiner vid arbete under jord. Gmvarbetet i sig självtinnebär så många olycksfaUs- och hälsorisker att man inte ytterligare skallförvärra arbetsmUjön genom dieselavgaser. har alarmerande rapporter från olikaföretagsläkare lämnats om en överdödlighet i lungcancer bland gruvarbetare. Somfrämsta orsak tiU detta har angivits de höga radonhalterna. Det är ensynnerligen allvarUg utveckling, som med olika forsknings- och andra åtgärdermåste bekämpas. har lämnat en utförlig redovisning för detarbete som är på gång i fråga om en bättre gruvmUjö. Berganvisningarna harskärpts så att numera gränsema för exponering för vissa luftföroreningar frånbl. a. motoravgaser har sänkts. "Ett flertal pågående forsknings- ochutveckUngsprojekt syftar till att förebygga hälsoriskerna på grund avdieselavgaser i gruvor" Jag noterar detta med tiUfredsstäUelse, liksom attSvenska utveckUngs AB i enlighet med motionärernas önskan arbetar med att fåfram mUjövänligare gruvmaskiner. Jag vUl understryka vikten av att arbetetintensifieras, så att vi snabbt får fram mindre hälsofarliga transport- ochlastmaskiner, t. ex. genom batteridrift. I avvaktan på detta och vidare forskningsarbete börgruvföretagen ägna ventilationsfrågorna skärpt uppmärksamhet och se tiU atttUlförUt-liga anläggningar finns för utvädring av dieselavgaser och spränggaser.Skyddsombuden har ju nu också möjlighet att på ett effektivare sätt än tidigareingripa mot arbetsplatser som ej håller måttet i det här avseendet. Då sålunda initiativ redan tagits i vår motions syfte, harjag inget särskUt yrkande. Vi motionärer kommer att föUa frågans vidare utvecklingoch lovar att återkomma om inte mera mUjövänliga maskiner vid arbete under jordsnart kommer fram och börjar användas i våra gruvor. HerrGUSTAVSSON i (c): Jag vUl tUl slut göra ett tillrättaläggandemed anledning av att i gjorde gäUande att ingenting har häntbeträffande företagshälsovården vid i . Dettaberodde enligt uppfattning om jag fattade honom rätt - på att deborgerliga styr i . Först och främst leds sjukvårdssektorn, som har de flestaanställda, av ett socialdemokratiskt landstingsråd. Men det har inte rått någradelade meningar inom i den här frågan. har nämligeninrättat en läkartiänst för företagshälsovården och anvisat resurserna.Tjänsten har varit utannonserad , men man har icke fått någon 7 protokoll 19 74. sökandeoch således icke kunnat anställa någon läkare. När detta inte lyckats har man istället försökt samordna företagshälsovården vid med övrigföretagshälsovård i för att på så sätt få ett stöne underlag. Detta är vad som skett, och jag har velat göra dettaklarläggande, så att det inte skaU stå oemotsagt i protokoll attingenting har hänt. i (s): Vad i säger är intemed sanningen överensstämmande. Den företagshälsovårdscentral som skaU byggasupp inom i och som skall betjäna Växjöområdet skallinte integreras med den befintliga företagshälsovårds-centralen, utan man skallbygga upp en separat enhet tillsammans med andra intressenter. Sedan liggerdessa frågor under förvaltningsutskottet, och där sitter ett ceriterpartistisktlandstingsråd. Man har gjort försök att skapa företagshälsovård inomVäxjöregionen men inte lyckats. Det var detta jag konstaterade i mitt tidigareanförande, och bekräftar att jag hade rätt. när man hartagit ett annat grepp på det här ett grepp som vi inom utskottsmajoritetentycker är riktigt ser det ut som om frågan skuUe kunna lösas. i (c): Kvar står i aUa fall att mycket storaansträngningar har gjorts för att klara frågan. I första hand har landstingetförsökt lösa frågan med egen företagsläkare, och sedan, när detta intelyckades, har man försökt vidta åtgärder och lösa frågan på annat sätt. i (s): Ja, stora ansträngningar har gjorts när detgäller en sak som från bönan var hopplös. Det kunde man ha insett. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Borlängebegärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av i Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 49 ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; Ja - 321 Nej - 19 Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i Öskevik m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten C röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i Öskevik m. fl. ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten D röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 170 Nej - 170 Då sålunda de avgivna rösterna var Uka delade, nedladeherr talmannen i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodanherr () ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befannsdenna innehåUa nej. Kammaren hade alltså i enlighet mednej-propositionens innehåll bifaUit reservationen nr 3 av iÖskevik m. fl. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna F och G Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 5 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av i Öskevik m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: anmälde att han avsettatt rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i Nr49 betänkandetnr 4 punkten J röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 7 av Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 319 Nej - 20 Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 8 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iStockholm begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten K röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 8 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 319 Nej - 20 Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 av i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten L röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Nej - 20 Avstår - 2 Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 10 av iBorlänge, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföUande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten M röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 10 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 321Nej - 19 Utskottets hemställan biföUs. § 14 Föredrogs betänkanden Nr 9 i anledning av motion om faststäUande avbehörighetsbestämmelser för sjuksköterskor (sjukskötare) Nr 10 i anledning av propositionen 1974:6 angående vissaav internationella arbetsorganisationens allmänna konferens vid dessfemtioåttonde sammanträde fattade beslut Nr 5 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 till stöd till idrotten jämte motioner Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 15 Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 7 ianledning av propositionen 1974:1 i vad avser vissa anslag för budgetåret1974/75 inom industridepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade i propositionen 1974:1 bilaga 15(punkten B 11, s. 495 1) föreslagit att 1. godkänna vad chefen för industridepartementet anförtbeträffande rätt för Norrlandsfonden att lämna kortfristiga lån, 2. tUl MedelstUlskott till Norrtandsfonden /75 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlades motionerna 1974:846 av m. fl. (s) vari hemställts attriksdagen gav Kungl. Maj;t till känna vad i motionen anförts rörande behovetatt stödja projekt och företag i med medel från Norrlandsfonden, 1974:1514 av m. fl. (c,vpk) vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om åtgärder isyfte att låta ingå i Norrlandsfondens verksamhet samt 1974:1523 av herrar () och i (fp) vari hemställts att som sin mening gav Kungl. Maj:t tiU kännavad i motionen anförts om att Norrlandsfondens geografiska verksamhetsområdeborde omfatta . 1. att skuUe a) godkänna Kungl. Maj;ts förslag beträffande rätt förNorrlandsfonden att lämna kortfristiga lån, b)tiU MedelstUlskott tiU Norrlandsfonden för budgetåret1974/75 anvisa ett reservationsanslag av ,