prot · FX09126 · 1974-12-31 00:00:00 — au - iavvaktan pä statsmakternas beslut i anledning av förslag frän U 68, BU ochkompetenskommiltén och dessa besluts ikraftträdande - övergångsvis söker lösafrågan om en på detta sätt samordnad utbildning för elever som avslutat ellerunder kommer au avslula utbildning på vårdlinjens gren förbarna- och ungdomsvärd." Ulskottel hemställde all skulle geKungl. Maj:i lill känna vad ulskottel anfört, och det beslutade göra. Mångaungdomar är väldigt besvikna när man diskulerar dessa frågor. Den somsysslar med delta på landsiingspland möter elever som ännu ell och ett halvt ärefter avslutad utbildning frågar: Vilka nya ulbildningsvägar Slår öpjjna föross? Ofta har de dåligt beialda arbeien och vill skaffa sig forlsaii ulbildninginom sitt ämnesområde. Då är det närmasl genant all säga: Det är föremål förutredning, och förslag kan möjligen väntas om ytterligare ett eller annal år. Jagvill erinra slalsrådel om all har upprättat lim- ochkursplaner för utbildning till fritidspedagog, en speciallinje inomgymnasieskolan. Efler del skulle dessa elever kunna utbildas till socialpedagoger.Varför har här icke lagls några förslag? Jag måste säga all en bällretidsmässig samordning av utbildningsreformerna har man anledning atl kräva avutbildningsdepartementet. Överläggningen var härmedsluiad. § 14 Ang.betygsättningen inom sjuksköterskeutbildningen Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara ' (fp) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 354, lill herr utbildningsministern, och anförde: har frågal chefen för ulbildningsdepar-lemenld om hanavser all vidla några ålgärder belräffande belygsätiningen inomsjuksköterskeulbildningen för att minska inslagd av god-lycke och för aumotverka en negativ inverkan från bdygssysiemd på undervisningssituationen.Enligt fastställd ärendefördelning ankommer del på mig all besvara frågan. Belygsätiningeninom vissa utbildningsvägar har diskuterats livligt . Särskilthar invändningar riktats mot graderade betyg på sådana utbildningsmoment somdirekl förbereder den kommande praktiska yrkesutövningen. Jag har förståelseför de synpunkier som framkommit i debalien. Jag har i andra sammanhanguiirycki den rrieningen atl betygen i framliden bör spela en mindre avgöranderoll. Detta gäller även nuvarande former för beiygsällning inomsjuksköterskeulbildning. En svårighet är emellerlid atl förändringar avbetygssystemet inom en ulbildningsväg, t. ex. sjuksköterskeulbildningen, intekan ses som ell isolerat problem. Vi överväger ett mer samlatgrepp på denna fråga. Torsdagen den 21 november1974 Hen (): Fostran lill samarbete och självständigt tänkande är väsentliga målför den nya skolan, som bör gälla inom alla utbildningsområden. Då är detnaturligt atl inslag som försvårar samarbele, som kan uppamma inställsamhet ochhämma elevernas självständiga tänkande bör tas bort. Mot den bakgrunden är detinte förvånande att de s. k. praktikbetygen inom sjuksköterskeutbildningen harutsatts för hård kritik. Dessabetyg, som har stor betydelse för bl. a. elevernas möjlighder lillvidareutbildning, uppfattas av eleverna som en faktor som försvårar samarbeleule pä avdelningarna. De leder lill en överdriven konkurrens-insiällning mellaneleverna. På grund av undervisningssiluationen sägs de också få den effekienatt eleverna alltför myckel anpassar sitt arbeie efler avdelningsföreslåndarnaspersonliga lyckanden. Dessutomtillkommer en annan - urgammal - synpunkt på betygen som myckel starkt brukarhävdas av den som får betyg, nämligen au de skal! Det är lättatl förstå att praktikbetygen har kriliserals för godtycklighet. Del är junärmasl ofrånkomligt när man skall sälla betyg enligt en sjugradig skala påpraktikarbete - ett arbete som kanske inte helleromfattar . 1och för sig kan del finnas siörre möjligheter att sälta rättvisa betyg i deteoretiska ämnena. Men man får heller inte välja ell syslem där leoreliskbegåvning kommer all väga alliför lungl i förhållande lill prak- tisk lämplighet för yrket. Detär knappast någon överdrift all påstå all alla berörda grupper är missnöjda meddel nuvarande betygssystemet, både elever, lärare och de yrkesverksammasjuksköterskornas organisation. Meningarna om vad man skall ha i slällel ärkanske inte fullt lika entydiga. vill ha en tvågradig skala -godkänd eller inte godkänd - i alla ämnen. är i varjefall inte beredd atl gå lika långt, men tycks vara inställd pä en minskadgradering, kanske tre nivåer, väl godkänd, godkänd och icke godkänd. Man anserockså att en ökad tyngd skall läggas vid yrkeserfarenhet vid meritering för t.ex. vidareutbildning. Del är naturiigtvis angeläget atl la hänsyn tillsynpunkier från både elever och sjuksköterskor. Jagber all få lacka statsrådet för svarel. Det framgår - lycker jag - attstatsrådet i stor utsträckning delar de åsikter i principfrågan som jag hargett ullryck för. Missnöjdmed del nuvarande systemet är starkt och befogat. Något bör därför ske snabbi,även om det inte kan bli en definitiv reform. Jag är medveien om atl ensamordning med andra ulbildningsvägar måste ske. Men det är ändå angeläget altde grupper som protesterar får besked. Jagvill därför fråga slalsrådel om hon vill medverka lill all betygen inomsjuksköterskeulbildningen snabbt görs mindre graderade och när del i så fallkan ske. Vidaresäger statsrådet all betygen inte skall ha en så avgörande roll. Då vill jagfråga: Vill slalsrådel medverka till alt den nuvarande intagningen lillvidareutbildning för sjuksköterskor ersätts med ell kösy-slem, enligl principenall alla grundulbildade sjuksköterskor skall ha rätt lill vidareutbildning? Som framgick av milt svar är jag medveten om all den nuvarandebdygsäiiningen inom sjuksköterskeulbildningen upplevs som oiillfredssiällandeav siora elevgrupper. Jag har också vid fiera samman-iräffanden med elever idenna ulbildning fåll del av deras argumenl och känner dem väl.Skolöverslyrelsen har vidare i en skrivelse lill deparlemeniei påpekal au enöversyn kan vara behövlig. Därför är vi inte overksamma inom departementet,utan vi är i full färd med att arbeta med denna fråga. Jag kan dock inte i dagsäga när del kan komma ut någonting av det arbetet eller vad som kan komma utav det. Samma svar gäller egentligen frågan om kösystemet.Det bör ju innefattas i samma översyn. Hen (): Jag förslår all inte statsrådet kan säga någonling idetalj om hur ett framtida betygssystem skall vara utformat. Jag förslår alldetsamma gäller intagningen lill vidareutbildning. Omman nu har sagt all betygen skall spela en mindre avgörande roll och man vidaresagt att man har förståelse för synpunkier som fram-förls, så är delvisserligen sympaliskl, men del borde ändå vara möjligi all visa någol mer aven viljeinrikining om vad man länker sig. Jag frågade nu om slalsrådel kan sägaom del snabbi kommer all bli ell mindre deialjeral beiygssyslem, alliså ellfärre anlal grader. Jag förslår all del inte är möjligi all ge besked omdel skall vara tvä eller tre grader, men det borde ändå vara möjligt au gebesked om all det skall bli pä den nivån. Närdet sedan gäller intagningen för vidareutbildning är det givel atl ett kösystemkan utformas på ett antal olika sätt. Men om man godkänner principen atl allasom har grundutbildning också skall komma i fråga för vidareutbildning - ochdel antar jag slalsrådel gör - borde del inte vara svårt att bekänna sig lillatt del i huvudsak skall ske enligl eti kösystem. Attni inte är overksamma inom är visserligen glädjande,men trots alll lugnar nog inte del påpekandd de upprörda känslorna. Belräffande vidareulbildningen har slalsmakierna inie beslulat om någonprincip som säger atl alla som fäll grundutbildning också skall havidareutbildning. Tvärtom har sagt all ungefär 70 proceni av dem somfåll grundutbildning också skall ha vidareutbildning. Om alla skall havidareutbildning får fatta ell nyti beslui i frågan. Sälletall få belygen att spela en mindre avgörande roll är, ganska naturligt, all hafärre skalsleg. Del faller av sig självi. HenROMANUS (fp): Del område där belygen spelar en stor roll är just vid intagninglill vidareutbildning. Om man inte vill alt betygen skall spela så stor rolldär räcker det inte med all man reducerar antalet steg, även om del i och försig kan verka i rätt riktning, ulan då måsle man också göra någonling ålformerna för intagningen lill vidareutbildningen. Låter man belygen spela enmindre roll blir det något annal som måste få siörre belydelse. Del måste blinågon form av arbetslivserfarenhet, eller någonting liknande som mäts i form avtidsenheter. Dä blir det dt kösystem. Kan inte slalsrådel gå med på all del börvara ell kösysiem för inlagningen? Jagfrågar inie efler beslui ulan efler slalsrädds mening. Bör man intekomma därhän alt var och en som gått igenom grundutbildningen också skall harätt och möjlighet att få vidareutbildning? Överläggningenvar härmed sluiad. Omupphävande av e tableringsstoppe t för tandläkare, m. m. § 15 Om upphävande avetableringsstoppet för tandläkare, m. m. Herr socialministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara delsherrar i (fp) och Ringabys (m) framställdainterpellationer, nr 94 respektive 107, delsherr i (s) framställda interpellation, nr 123, delsfru () och () i kammarens protokoll för den 23oktober intagna frågor, nr 275 respektive 281, och anförde: i har i en interpellation frågal om jag är bereddall medverka till ett hävande av vilande-tandläkare upphävs. HerrRingaby har i en annan interpellation frågat om jag är beredd att medverka illell hävande av vilande-förklaringen för ansökningar om inträde itandvårdsförsäkringen och till vissa andra ändringar i reglerna förtandvårdsförsäkringen. Vidare har i i en interpellationfrågal mig om vilka fortsatta åtgärder som enligt min mening krävs för allfolklandvården skall kunna infria sill vårdansvar i enlighel med den av statsmakternabeslutade tandvårdsreformen. Slutligen har och mig om jag vill medverka lill alt tandteknikerna snabbare får betaltförarbeten som de utfört. Jag besvarar dessa interpellationer och enkla frågori ell sammanhang. Närstatsmakterna beslutade om den allmänna tandvårdsförsäkringen lades samlidiglfasl dl program för en omfallande ulbyggnad av lands-lidens folklandvärd. Denregelbundna, organiserade tandvärden inom folklandvården skall byggas ul lillall omfatta samtliga barn och ungdomar i åldrarna t. o. m. För barnenoch ungdomarna fick landstingen som huvudmän för folklandvården ell lagfästvårdansvar. Också folktandvårdens vuxentandvård skall enligl programmet byggasut för att på sikl omfatta 30-35 proceni av den totala vuxentandvården ilandel. I statsmakternas beslut förutsattes atl hela ndlotillskoltel avlandläkare skall lillföras folklandvården. Anlalel privaiprakliserandelandläkare skall således inie öka. För all säkerställa denna ulbyggnad av folklandvårdeninfördes i lagstiftningen vissa elableringsregler för nya privatpraktiserandelandläkare. Den6 juni beslöi riksförsäkringsverkei efter framställningar frånsocialstyrelsen och Landsiingsförbundei all mol bakgrund av landläkar-siiuaiioneninom folklandvården lillämpa dessa elableringsregler. Anledningen härtillvåren pågående översirömning av tandläkare från folklandvården lillprivatiandvården. Undersökningar visade all ca 200 tandläkare slutat ifolklandvården sedan tandvårdsförsäkringen beslulals av . Fram lillden hade drygi 400 landläkare anmäll lill försäkringskassorna allde skulle böria i enskild landvård. fanns samlidigl 424obesalla landläkarljänster inom folklandvården. därav en slor del iglesbygdsområdena. I slällel för au folklandvården lillförts elt ndlotillskollhade arbdsvolymen i folklandvården minskal. Därigenom skulle barniandvårdenäventyras. Verket föreskrev därför med stöd av de i lagen givna bestämmelsernaom elableringskonlroll att anmälan lill allmän försäkringskassa frän tandläkaresom avser atl böria verksamhel i enskild landvård tills vidare skallvilandeförklaras. Verket förklarade sig dock berett att om särskildaomständigheter undantagsvis föreligger pröva frågan om dispens.Riksförsäkringsverkets beslut gäller lill årets slut. 1den lill knutna landvårdsdelegationen, där bl. a.socialstyrelsen, Landsiingsförbundei och är represenlerade,följer man kontinuerligt ulvecklingen av tandläkarsitua-tionen inomfolklandvården respektive privatpraktikersektorn. Erfarenheterna har visal atldel finns behov av en kontroll över ulvecklingen också i fortsättningen. Dellaär man överens om i landvårdsdelegationen, och även Tandläkarförbundelsrepresentanter i delegationen anser således att någon form av regleradetablering är nödvändig. Inom delegationens ram undersöker man nu möjlighelernaatt finna nya regler som kan avlösa systemet med vilandeförklaringar . Utgångspunkten fördel-ta arbete är atl volymen privattandläkarvårdskall hållas på oförändrad nivå för att del därigenom skall ges garantier föratl nelloiillskoliet av nya landläkare går lill folktandvården. inom landvårdsdelegationen särskilda regler för att fördelalandläkarresurserna inom folktandvården på elt lämpligl sätt. Målsättningen äratl åstadkomma en jämnare fördelning av de loiala landvårdsresurserna i olikadelar av landel. Som svar lill i vill jag framhålla att desålunda planerade åtgärderna syftar till atl folktandvården skall kunna infriasitt vårdansvar i första hand för barnen i enlighet med den av slalsmakiernabeslutade tandvårdsreformen. Medvad jag nu har sagt harjag besvarat interpellationerna såviii gällerfolklandvården och etableringen av privatpraktiker inom tandvårdsförsäkringen.Del är här intressant atl notera, atl dessa frågeställningar iinterpellationerna har lagils upp frän motsatta utgångspunkter, av å ena sidanherr i , som vill slå vakt om folklandvården, och å andra sidanherr i och , som tycks bedöma frågan ensidigt medhänsyn lill privallandläkarnas iniressen. HerrRingaby har i sin interpellation också ifrågasatt den regel som innebär enhögre ersättning från försäkringen när behandlingen kostar över 1 000 kronor.Han ifrågasätter dessutom de nuvarande reglerna om all barntandvård skalllämnas av folktandvården och där vara avgiftsfri. 1 dessa frågor vill jaghänvisa till all beslutat om reglerna i tandvårdsförsäkringen och ombarntandvården så sent som i fiol. Det finns enligt min mening inte anledningatt nu ompröva dessa regler. HerrRingabys interpellation är ett uttryck för hur man på en del håll på olika sällförsöker misstänkliggöra tandvårdsreformen. Man tycks plötsligt ha upptäckt alttandvårdsreformen utlöst dt vårdbehov hos Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. många som intehaft råd all gå lill tandläkaren. Jag vill för min del framhålla all just dellavar meningen med tandvårdsförsäkringen. Au ell uppdämt vårdbehov skulle kommafram efler tandvårdsförsäkringens genomförande och att tandvårdsresursernasärskill under en övergångstid skulle bli hårt belastade var hell klart närtandvårdsreformen beslutades. Jag upplever det för min del som positivt auvårdbehoven och inte betalningsförmågan numera genom tandvårdsförsäkringen bestämmerefterfrågan på tandvård. Man får inte heller glömma bort atl tandvårdsreformeni hög grad är inriktad på bällre förebyggande vård och att vi inte minst därförenligl min mening måsle slå vakt om det beslutade utbyggnadsprogrammet förbarniandvården. Fråndem som i likhet med försöker angripa tandvårdsförsäkringen hörman aldrig talas om alla de människor som lack vare tandvårdsförsäkringen nukan få sina tänder omskötta. Enligt vad jag inhämtat från riksförsäkringsverkethar ca 2,5 miljoner vuxna försäkrade redan fått en slutförd landvårdsbehandlingunder del år försäkringen hiliills varii i kraft, dvs. liden oktober1973-sepiember 1974. Härtill kommer att ca 1,1 miljoner barn beräknas ha fåttfullständig tandbehandling inom ramen för den avgiftsfria barntandvården ifolktandvården. Dessa siffror lalar för sig själva och visar vilken betydelsefullsocial reform tandvårdsförsäkringen är. Deenkla frågor som siällis av och gäller om betalningenför landleknikerarbelen kan ske snabbare. De nuvarande reglerna innebär ikorthet att tandteknikerna får betalt från sedan patientenfärdigbehandlats och som tandvårds-ersättningen utbetalas lilllandläkaren för hans arbete. Dessa regler tillkom efter önskemål från vid remissbehandlingen av utredningsförslagei omtandvårdsförsäkringen. har sedermera medgdi autandteknikern efter ansökan kan få i princip 40 proceni av en mänadsfaklureringi förskott. En undersökning som gjorts i samarbele med har visat att de landlekniska laboratorierna genomsnittligt fållvänta lio dagar längre på betalning 1974 än 1972. Förlängningen kompenseras avförskollen. Det sagda gäller alltså tandteknikerna som kollekliv. Iindividuella fall kan väntetiderna ibland bli betydande. Riksförsäkringsverketavser nu att medge en utsträckning av tiden för sammanhängandebehandlingsperiod och överväger i samband därmed en ändrad utbelal-ningsrutinför tandtekniker. Dessa nya utbetalningsregler för tandtekniker innebär attteknikerns räkning efter attest av tandläkaren skall skickas tillförsäkringskassan för belalning samlidigl med tandläkarens månadsräkning.Delta sker så snart teknikerarbdei blivit slutfört och godkänt av tandläkarenoberoende av om patienten blivit färdigbehandlad av tandläkaren. Det blir pådetta sätt möjligt atl betala tandteknikerna snabbare än lidigare varit fallet. i (fp): Jag måsle försl säga all jag blev liiel förvånad över slalsrädetsunderliga tolkning av min interpellation, när statsrådet kan säga i svaret alljag lycks ha bedöml frågan ensidigl med hänsyn lill privallandläkarnasiniressen. Vad har jag då frågal om? Bakgrundenoch orsaken lill min inierpellalion var riksförsäkringsverkels beslui den 6juni all ansökningar om all bli uppförd pä förteckning överlill landvårdsförsäkringen anslulna landläkare skulle vila lill årets slut. Jagär fullt medveten om all besluiei logs mol bakgrund av vakanslägel inomfolklandvården. Omfaliningen av vakanserna och orsakerna härtill är emellerlidinie entydiga. 1praktiken innebär beslutet ett eiableringsslopp, och della för lill följd allom en landläkare blir långvarigt sjuk eller avlider måste praktiken läggas ned,med de konsekvenser della får för patienterna i form av mindre valfrihet ochsämre möjligheter all över huvud tagel erhålla landvård. De är uppenbara ochtämligen ensidiga, vilkel även framgått av en debatt som förts i tidningen var alltså bakgrunden. Jagblev inte sä litet förvånad av all statsrådet kunnal läsa ut av mininterpellation alt jag har satl privallandläkarnas intressen i första hand,före folktandvårdens. Jag har satt varken privallandläkarnas ellerfolk-landvårdens iniressen i första hand när jag har tagit upp den här frågan;jag har velat företräda patienternas intresse genom atl framställa interpellationen.Slalsrådel måste alldeles tydligt ha läst mellan raderna i min interpellation.Själv kan jag inte tolka den så alt jag skulle företräda någon av de bådaberörda parternas - privallandläkarnas eller folktandvårdens - iniressen. Detär väl också helt klarlagt att man inte ökar patienternas möjligheter all fätandvård genom beslut atl inte medge några landläkareall överta nedlagda tandläkarpraktiker. Volymen ökar inte genom del beslutet,och det skulle vara intressant atl höra statsrådets uppfallning i den frågan.Anser verkligen statsrådet all vårdvolymen ökar genom del här ensidigabeslutet? Statsrådetmåste väl trols allt hålla med om atl de konsekvenser somriksförsäkringsverkets vilandebeslut har inneburit för patienterna är om intedirekt förödande så ändå besväriiga. Lät mig ta ett exempel som visar vad beslutetkan innebära. Om en landläkare blir långvarigt sjuk kan han inte få en vikariesom tar hand om praktiken. Han kan dä göra på två sätt. Del första alternativetär atl lägga ned praktiken och göra en förlust på ca . Dåförlorar dessutom landel en liten bit av sin ekonomiska mosaik, och ca 3,5årsarbeten försvinner. Del andra alternativet är atl försöka klara de fastakostnaderna och per-mitiera personalen. I båda fallen blir ca 1 200 patienterutan regelbunden landvård och del personliga vårdansvar som landläkaren kan laför dem. Vissaav de patienier som blir ulan vård är . De har fått sinskotlandvård på 1930-talei, och det innebär stora problem för dem all nu bliulan vård. Del har framgåll av en mängd tidningsartiklar Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. Omupphävande av etableringsstoppet för tandläkare, m. m. att del har varit myckelsvårt för dem all få komma lill en tandläkare. Slalsrådelmåste väl hålla med om all det knappasl är försvarbart -ens om beslutet byggerpå omtanke om folklandvården - att på grund av det här vilandebesluiei låtamoderna tandläkarpraktiker, med de investeringar som gjorts där som är hellanvändbara för tandvårdsbehandlingar, slå tomma. Jag har sagt allvolymen av landbehandlingar inte blir siörre genom det här etableringsstoppet. Minframställning i interpellationen har grundat sig på de bedömningar jag gjort.Jag har den slörsla förståelse för atl folktandvården skall byggas ut, men jagtycker all del är slöseri med kapital och utrustning när man inte har kunnalbesätta de tandläkarpraktiker som på grund av tandläkares pensionering, sjukdomeller dödsfall måste slängas. Del är slöseri med resurser, som självfallet gårlika bra alt använda som de resurser vi bygger upp inom folktandvården. Manvar väl på det klara med all tandvårdsförsäkringens ikraftträdande skuileinnebära en väldig påfrestning för både folklandvården och de privatalandläkarna. Bakgrunden lill köerna är välbekant. Folk som av kostnadsskäl intevarit hos landläkaren på 10 - har funnii att tandvården nu är enöverkomlig utgift för dem. Den här gruppen domineras av äldre personer, ochmänga av dem har synnerligen dålig landslatus eller bristfälliga proteser. Enannan och större grupp är alla de som har skött sina länder ordentligt men ändåbehöver ett siörre arbeie utfört. De har hell naturiigt skjutit de dyrabehandlingarna framför sig i avvaktan på reformen och vill nu så snart sommöjligt få plats i tandläkarstolen. Följden har blivit att landläkarna måsleprioritera också bland sina patienter och ge de mest brådskandefallen förtur. Resten får finna sig i att vänta. Jaglycker, herr slalsråd, all vi skall slå fasl all dd inte skall finnas någolmoisalsförhållande mellan del privata landläkeriel och folklandvården. Jag harsjälv arbelal inom mill landsiings sjukvård och har själv-fallel Slorl inlresseför all folklandvården får tillräckliga resurser. Men arbetsinsatserna frän deprivatpraktiserande och inom folklandvården måste ju gä hand i hand och är likabetydelsefulla för atl ge människorna i vårt samhälle en hygglig landvård. Nusäger statsrådet i sitt svar till mig au landvårdsdelegationen, därsocialstyrelsen, Landsiingsförbundei och är representerade,undersöker möjlighelerna au finna nya regler som kan avlösa syslemei medvilandeförklaringar vid årsskifiei. Ja, jag lycker all del är bra om man kanfinna ell sysiem som är grundai på föruisältningen att volymen inomprivatiandläkarvården skall vara oförändrad. Jag hoppas att del då skall blimöjligt alt återigen ta i bruk de tandläkarpraktiker som slår tomma. Jagkan nämna ett fall från min hemstad, där det har blivit uppenbara problem pågrund av att en tandläkare lill följd av sjukdom inte kan utnyttja sin praktikoch inte heller kan bli av med sin lägenhet och därtill hörande praktik. Del ärsjälvfallet bekymmersamt i första hand för tandläkaren, eftersomhan inte kan lösgöra sig från praktiken, men för hans patienter. Jagvill understryka all tandvårdsreformens genomförande var en bra ålgärd. Deproblem som vi haft och har kommer såvitt jag kan förslå sä småningom all kunnabemästras. I hade man i stort sett sammma problem att brottas med isamband med genomförandel av sin tandvårdsreform. Vilandebesluiei har dockställt till en rad besvärligheter, som jag får hoppas kommer atl försvinna .