prot · FX0918 · 1974-12-31 00:00:00 — "Det är en grundläggande princip i författningen. Vi bör visa respekt för dengenom att först informera och naturligtvis lyssna! och därefter gå tillbeslut. Tiden medger en sådan handlingslinje. Jag skaU börja med en kort kommentar tUl enannan fråga än grandlagen - jag hoppas att herr talmannen har förståelse fördetta. Det är ganska ovanligt att en omfattande och utdragendebatt mellan olika meningsriktningar kan avslutas med att ett bevis företesför vUken mening som är den ratta. Detta unika förhållande gäller emellertid enfråga som ägnades mycken uppmärksamhet här i under den gångnamandatperioden. Jag tänker på PUKAS, de fasta studiegångarna yid universiteten.1 en avgiven revisionsrapport om förhållandena vid universitetfastslår nämligen att "den nu gjorda undersöknmgentyder på att den nya studieordningen inte haft avsedd effekt", och mankonstaterar vidare att det framkommit "att intentionerna bakom den nyastudieordningen i hög grad inte har uppnåtts som ett betydandeadministrativt arbete uppstått. De successiva modifieringar som genomförts harinte löst de problem som uppkommit vid tUlämpningen av den nyastudieordningen." Detta är nästan ord för ord samma kritik som alltsedan1969 här i och på andra håll har riktats mot PUKAS. PUKAS-systemetblev alltså precis det gigantiska fiasko som den överväldigande majoriteten avalla sakkunniga alltsedan 1969 förutspått! Det finns inte så många kvar av deför denna s. k. reform politiskt ansvariga här i som man kan riktasig till. Det är väl egentligen bara den dåvarande utbUdningsmmistern OlofPalme. Jag skall nu övergå tUl grundlagsfrågan, omvUken vi haft en omfattande debatt. En och annan av ledamöterna i kammarentyckte kanske att det blev en alltför långdragen debatt. Från sidaoch för egen del har flera försök gjorts att föra ut grundlagsdebatten utanförriksdagshusets väggar. Först har detta lyckats. Jaghälsar med tillfredsstäUelse att vi nu har fått i gång en debatt om viktigademokratifrågor, och det måste självfallet vara vår skyldighet att stimuleraoch ta del i denna debatt. Man kan möjligen beklaga att den bara omfattar ettfåtal punkter; rättighetsavsnittet och monarkens ställning, medan andraväsentliga punkter utelämnats, t. ex. formerna för regeringsbUdningen somenligt min mening utgör den största svagheten i det vUande förslaget. Frågan om grundlagsreglering av de mänskliga fri- ochrättigheterna har här utförligt behandlats av . Jag delar helt ochhållet hans synpunkter och vill bara tillägga att också jag känner respekt förden uppriktiga oro som finns för att grundlagsförslaget härvidlag ärotillräck-Ugt. motiv för att på denna punkt godta det vUandeförslaget är att det dock är en förbättring jämfört med regeringsformsom ju saknar egentligt lagskydd för de mänskliga rättigheterna. Vi har ocksågjort vårt godtagande beroende av beslutet om att en ny och snabbt arbetandeutredning har tiUsatts. Jag vUl, herr talman, upprepa att jag har respekt för demsom oroas över grandlagens brister i fråga om de mänskliga rättigheterna. Menjag vill varna för att detta stämningsläge kan utnyttjas och harutnyttjats av demokratins motståndare. Jag skall ge två exempel på det. Från kommunistiskt håll har man sökt antyda att det ärkommunisterna som mest konsekvent verkar för grundlagsfästa mänskliga rättigheter.Herr sade , att kommunisterna aUtid stått mitt uppei kampen för demokratin. Jag tror att innebörden i kommunisternas antydningarpå den här punkten klarnar, när man läser vad en vpk-tidning skriver i ettinlägg riktat till de egna sympatisörerna. Skribenten är tidningenNorrskensflammans politiske redaktör, riksdagsmannen . Efter attha underkänt vad han kallar Ulusio-nerna om tryckfriheten i det kapitalistiskasamhället - han nämner då bl. a. , och -fortsätter med att säga att "de sovjetiska lagarna däremotgaranterar viktiga fri- och rättigheter". skriver vidare,att de medborgerliga fri- och rättigheterna inte får utnyttjas på sätt somskadar det socialistiska systemets intressen. Detta är ganska upplysande, I valet mellan detsocialistiska samhällets ofrihet och ett grundlagsfäst skydd för de enskildamänniskorna, i valet mellan proletariatets diktatur och de mänskligarättigheterna väljer således herrar Lövenborg och och deraskommunistiska meningsfränder att offra de mänskliga rättigheterna. Sådan är juockså verkligheten i de kommunistiska staterna. Den kanske utförligaste socialistiskarättighetsförklaringen i väriden finns ju för övrigt i 1936 års sovjetryskaförfattning, en författning som antogs , då Stalintidens terroroch utrensningar nådde sin höjdpunkt. Det är emellertid inte bara kommunisterna som söktutnyttja oron för bristerna i den nya grundlagen för egna syften. Också på etthelt annat håU försöker man ge människorna en känsla av att de representanterde valt till avsiktligt sökt föra dem bakom ljuset. En av dem som pådetta sätt söker sprida misstro mot det demokratiska politiska systemet ochdess utövare är ledaren för demokratisk samling, . Vid endemonstration här i talade KDS-ledaren om "skraltiga demokrati". Det är den här typen av tvetydigaformuleringar som enligt min mening kan bidra till att skapa misstro mot denrepresentativa demokratins sätt att fungera. Jag tycker att det är upplysandeatt KDS uppträder i det sammanhanget. Ett par ord om den SIFO-undersökning somriksdagsledamöterna fick sig tUlsänd i går. Där finns bl. a. frågor om degrandläggande rättigheterna och om monarkens stäUning. Utan att bedöma detvetenskapliga värdet i denna undersökning kan man konstatera, att en stormajoritet av de där tUlfrågade vUl att rättigheterna skall skyddas i grundlagoch att kungens StäUning är som det heter "lagom", vUket rimligen fårbetyda att den i praktiken skaU vara densamma som . Detta ger ju ett starktstöd för det vUande grundlagsförslaget där man just grundlagsskyddar vissamänskliga rättigheter och där monarkens politiska position i huvudsak bliroförändrad. Det är mot den bakgrunden överraskande när det påstås att dettaresultat skulle fungera som en "avslöjande" tankeställare förriksdagens ledamöter och för . Folkmeningen visar sig jupå dessa punkter sammanfalla med riksdagsmajoritetens mening. Jag vet inte omSIFO-undersökningen har getts den här presentationen av ren okunnighet, men detfinns en risk för att människor vilseleds av en sådan presentation och attundersökningen därigenom - givetvis oavsiktligt kan bli ett instrament attanvändas av demokratins fiender. En grundläggande förutsättning för arbete iförfattningsfrågan är vår önskan att underlätta för människor att delta i detpolitiska arbetet. Detta är kärnan i kravet på närdemokrati. Det är därförviktigt att det representativa systemet kompletteras med andra kanaler för attöka människors deltagande i och inflytande över de politiska besluten. Detta ärförvisso inget hot mot den representativa demokratin, vilket ibland antyds frånsocialdemokratiskt håll. En renodlat representativ demokrati, där väljaren bara äraktiv vid valtillfällena, en demokrati utan pressdebatt, petitioner,utfrågningar, möten, paneldebatter, demonstrationer osv., är omöjlig därför attpolitikerna då inte kan formulera alternativ som täcker in olikameningsriktningar. Då blir människorna tvungna att välja mellan alternativ somaUa fabricerats över deras huvuden. Den öppna debatten meUan oliktänkande är den liberalademokratins styrka. Den utgör skälet till påståendet att demokratin har ettvärde icke bara därför att den i större utsträckning än andra systemförverkligar folkmajoritetens vUja utan också därför att den leder tUl bättrebeslut. I ett öppet samhäUe med en fri diskussion är det mer sannolikt att allaalternativ kommer fram och att alla konsekvenser blir belysta. system ärrisken mycket större att bara de alternativ kommer fram, bara de konsekvenserblir belysta, som passar makthavarna. Det är då också orimligt att hävda att demokratin inte kanförverkligas i ett samhälle med enskUd äganderätt därför att poUtikerna intevågar föra fram eller ens öppet diskutera vissa åtgärder på grund av rädsla förde stora kapitalägarna. Efterkrigstidens inrikespolitiska historia i Sverigetalar väl egentligen för att det är tvärtom. Den kännetecknas ju av en ökad ochhårdare styrning och kontroll av produktionsmedlen från samhällets sida. Jagsäger detta som ett argument mot ett vanligt inslag i kommunisternas argumentation. Erfarenheterna från socialistiska, kommunistiska ochfascistiska diktaturer visar att ingenstans är det så svårt för de enskUdamänniskorna att utöva sitt inflytande som i länder där den politiska ochekonomiska makten samlats i en hand. Att bekämpa maktkoncentration och attverka för en spridning av den ekonomiska och politiska makten är därför en igrunden demokratisk uppgift. i (m): Just nu upplever vi hur grundlagsfrågankommit i centrum för intresset hos människor som normalt inte följer vad visysslar med i riksdag. Intresset är så stort att tidningarnas insändarspalterfylls, att breven från väljarna fyller riksdagsmännens postfack och attnamninsamlingar och liknande aktioner når aktningsvärda resultat. För en mycket stor del av de människor som protesterarär orsaken rädsla för att monarkin inte skall bestå. Det har med all önskvärdtydlighet visat sig att den överväldigande majoriteten av det svenska folketslår vakt om den konstitutioneUa monarkin. Detta är i och för sig inteöverraskande. Vad som i stället är notabelt är styrkan i protesterna. Deförändringar i monarkins ställning som många riksdagsledamöter säkert uppleversom tekniska, upplevs av gemene man som ett angrepp på monarkin som sådan, somen förberedelse för införandet av republik. Paradoxalt nog har monarkins vänner till viss del OlofPalme att tacka för att det blivit som det har. Herr statsministern uttryckersig förvisso ofta drastiskt, för att inte säga stötande. Hans ord om att man nukan avskaffa monarkin med ett penndrag och att monarkin utgör "enplym" har retat mången god medborgare i detta land och blivit en varningssignal.Utan dessa ord från sida hade kanske inte protesterna blivitriktigt så starka. En sak har förvånat mig något i den förda debatten. Det ärfolkpartiets och tystnad i monarkifrågan. Man möter nu ute i bygdernafolkpartistiska riksdagsmän och andra som talar mycket varmt för monarkinsfortbestånd. blir intrycket att man från mittenhåll under det längagrundlagsarbetet verkligen har varit pådrivande för att se tiU att monarkinsställning icke helt avlövas. Jag tycker att man bör slå fast att varkenfolkpartiet eller under det pågående grundlagsarbetet har gjortnågra insatser för att stärka monarkins ställning, om man undantar ett visstintresse för kvinnlig tronföljd. Jag har, herr talman, roat mig med att läsa igenompartiledarnas inledningsanföranden i grundlagsfrågan från debatten den 6 juniförra HerrFälldin berörde icke med ett ord och icke på någon punkt monarkifrågan. Detgjorde inte heller . Den enda av partiledarna, utom naturligtvisherr , som tog upp frågan var . När det gäller monarkins formella ställning, som i dagintresserar många människor, måste man slå fast att det är moderatasamUngspartiet som har försökt uppnå förbättringar visavi Torekovkompromissen.Pä några punkter har också detta arbete lyckats. På en punkt har mittenpartierna emellertid möjligheter attsnabbt visa var de står. Det finns bl. a. en moderatmotion om att bibehåUariksdagens högtidliga öppnande i stort sett i samma former som . Attdetta är en önskan hos majoriteten av det svenska folket tror jag knappast detråder något tvivel om. En uppslutning från mittenpartiernas sida i vad gällerdetta skulle vara mycket värdefull. Chansen finns som sagt mycket snart. Det har talats en hel del om information igrundlagsfrågan. Förvisso är en sådan av nöden. Man möter väldigt oftamissuppfattningar hos allmänheten i denna fråga. VisserUgen kommer nuinformationen mycket sent, men bättre sent än aldrig. Personligen tycker jagatt den informationsskrift som planeras måste hinna bli distribuerad innandet vilande grundlagsförslaget tas av . Annars kommer informationskampanjenatt uppfattas som en meningslös gest. Men åter tiU monarkin! Det intressanta med uppbådet tUlmonarkins försvar är att det omfattar många olUca grupper, aUa åldrar, aUasamhällsklasser och aUa delar av landet. Jag tror det är fel att påstå att detskuUe röra sig om några små isolerade grapper som vUl slå vakt om monarkin,även om det i det här sammanhanget naturligtvis har funnits övertoner. Man kan fråga sig om orsakerna. Det sägs ofta att monarkinär föråldrad och irrationell. Men jag tror att människorna upplever den somnågot färgstarkt i ett annars grått och trist samhälle. Det är ont omfärgklickar i det moderna , detta har bl. a. socialdemokratin sett tUlunder sina år vid makten. Ceremonier och institutioner har avskaffats såsomvarande "föråldrade" och icke jämlika även om de i praktiken harvarit harmlösa. Namn och benämningar med månghundraåriga anor har plockats bortundan för undan av pigga och historielösa teknokrater med anknytning framförallt tiU kanslihuset. Att människorna upplever denna klåfingringhet som störandefår man inte förtycka dem. Genom televisionen har de haft möjligheter att kommai direktkontakt med sådana saker som högtidliga öppnande. Jag tyckerinte det är så förfärligt löjligt som många vUl göra gäUande då de ler åtsådana här saker. Jag tycker inte det är löjligt att människorna vUl slåvakt'om det som finns kvar av sådana här inslag i samhällslivet och somjust har representerats av monarkin. Många radikaler skrattar åt sådana här funderingar. Mendet visar nog bara hur långt de står från gemene man, hur liten kontakt de harmed dem som de självpåtaget anser sig representera. Jag tycker faktiskt attlitet festivitas av det här slaget är något legitimt. Detta var några reflexioner kring något sominte har diskuterats särskUt mycket i kammaren men som har diskuterats destomer ute bland gemene man och där jag vet att det finns sådana uppfattningar somjag just nu har företrätt, inte minst inom de båda andra borgerliga partiernaoch säkerligen långt därutöver. Stormen kring grandlagen har klart visat att relativthögljudda republikanska uttalanden i alla falljust nu inte har det minstagensvar hos folkmajoriteten. Detta borde utgöra en tankeställare för depolitiska partierna . (vpk): Det var närmast anförande som jagvUle framföra ett par synpunkter på. Jag hade nog väntat att han skulle försökamotbevisa mitt påpekande att vårt parti alltid har stått mitt uppe i kampen fördemokratin. Jag noterar bara att han inte ens gav sig in på det hopplösaförsöket därför att all forskning på det området visar att mitt påpekande ärriktigt. Det är för övrigt arbetarklassen som har fått slåss för deförbättringar som har skett . I läser man artiklar och dokument på ettalldeles särskilt sätt. Man har tydligen bestämt sig för vad man skall dra förslutsatser. Sedan får dessa vara hur halsbrytande som helst. Nyss hörde vi juhur behandlade en paragraf i vpk:s förslag tiU rättighetsförklaring.Herr läste visserligen upp paragrafen men jag vill gärna också citeraden: "Folket har rätt att försvara sig mot och bekämpa utsugning ochklassförtryck och att forma sådana samhällsförhållanden, som kan garanteraarbete, bostad, utbUdning, kultur och social trygghet åt envar." Ur dettalyckas komma fram tiU att det är tal om partiförbud. Sådanahäpnadsväckande slutsatser drar man. Påståendet att vår formulering av paragraf1 skulle innebära rätt att förbjuda andra partier är naturUgtvis nonsens. Förövrigt måste detta ses i förhållande tUl vad vi i övrigt kräver, nämligen skyddi grandlagen för åsiktsfrihet och organisationsfrihet. lyckades med konststycket att hävda att viskuUe vilja välja bort de mänskliga rättigheterna. Jag noterar bara det somnågot häpnadsväckande från sida. Nej, man kan aldrig förneka att ständigt aktivt har deltagit i kampen för att utvecklademokratin och att det är den grundsynen vi har när det gäller det nyaförfattningsförslaget. Vi vUl stärka demokratin. Får jag först säga till i Nässjöatt frågan om monarkins fortbestånd ju inte har varit kontroversiell ikonstitutionsutskottet. Det är bara kommunisterna som därvidlag har en annanuppfattning, och vi har därför inte i detta sammanhang ägnat den så storuppmärksamhet. Men det finns ju inte någon skillnad i inställning mellan t. ex.vårt parti och när det gäller att lagfästa praxis i vad avserbesluten på regeringsnivå. Självfallet finns det inte heller någon skUlnad närdet gäller huruvida skall förbli en monarki eUer inte. De exempel på kommunistisktagerande som bl. a. och jag givit i denna debatt har syftat tillatt visa att kommunisterna säger en sak utåt på valmöten och i närdet gäller de mänskliga rättigheterna och att de säger något helt annat påinterna möten, i egna informationsblad och i egna tidningar. Jag tog i det syftet ett exempel från tidningenNorrskensflamman, där en av de kommunistiska riksdagsledamöterna är politiskredaktör. Vad denne hävdar är ju att de medborgerliga fri- och rättigheternainte får utnyttjas på ett sådant satt att de skadar det socialistiska systemet.I ett val mellan å ena sidan mänskliga rättigheter och å andra sidan ettsocialistiskt och ett kommunistiskt system väljer man att avstå från demänskliga rättigheterna. Det är vad artikeln i säger. Sedan påstår Norrskensflamman också att de sovjetiskalagarna garanterar viktiga fri- och rättigheter. Får jag bara ta ett endaexempel. Det står i det vilande grundlagsförslaget 2 kap. 3 §: "Varje medborgare är skyddad mot att myndighetutsätter honom för kroppsvisitation eller annat påtvingat kroppsligt ingrepp,för husrannsakan, för intrång i hans brev-, post- eller teleförbindelser eUerför hemlig avlyssning." ViU påstå att det är ett exempel pårättigheter som garanteras av de sovjetiska lagarna? Överläggningen var härmed slutad: Maj;ts proposition nr 1 angående statsverketstiUstånd och behov under /75 hänvisades därefter tUl utskottenhgt följande; Riksstatenför /75 .... medundantag för hemställan under 3 beträffande beslut att skogsvårdsavgift skallutgå med för Bilaga 2 För flera huvudtitlar gemensamma frågor 17 Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. Styrelserepresentation för anställda i statUga myndig heter ................................... hov- och slottsstaterna .... A 10 Datainspektionen .. A 13 Framtidsstudier ..... D 12 tighetsdata ............................ G 5 Stöd till poUtiska partier G 6 Vissa kostnader i anled- ning avaUmänna val ... Litt.B Allmän försäkring m. m. . C 3 Bidrag tillsjukförsäkring en för föräldraförsäk ringen .................................... . . Bilaga 9 m. m....................................................... B Allmänna centrala ämbetsverkm. B 1 Kammarkollegiet ... B 5-14 - Statens förhandlings nämnd .................................. 15 19 tens personalnämnd .... Litt.C Skatte- och kontrollväsen P. C5 ................. C 6-11 Avsättning tUl banktillsy nens fond - Avsättning till försäkringsinspektio nens fond ............................. 12-16 Kilometerbeskattning . . D Bidragoch ersättningar till E 1-3 Ersättning tiU statens allmännafastighetsfond; Slottsbyggnadernas delfond m.m. ... E 4-5 Bidrag till Föreningen - Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon ..................... E 6 Bidrag tiU ring ........................................ E 78 Produktionsbidrag för dagstidningar Samdistri- butionsrabatt för dagstid ningar ................................... E 910 Viss informationsverksam het - Vinstutlottning i lönsparandet m. m................... E I1 Upplysning om alkohol- E Avlöningar till personal på 12-18 indragningsstat m. m. Förberedelser för omloka lisering av statlig verksam het ........................................ P.II:ll12 Byggnadsarbeten för stat föivaltning Inköp av fastigheter m. m....................... P.11:13 Vissa byggnadsarbeten vid V:4 Lån för inrättande av alkoholfriarestauranger . . P.V:5 Pressens lånefond ............ VII.Fonden för förlag till statsverket P. VII:1 Vissa projekteringskostna der ........................................ P. IX:5 Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaski ner ........................................ m. m.......................................................... a) Konst, litteratur, musik, b) Arkiv, museerm. c) Ungdoms- ochfolkbildningsverksamhet d) Utbildning inom kultur området ............................... Litt.C Kyrkliga ändamål ................ Litt,E Högre utbildning och Litt.H Studiesociala åtgärder . . Litt.I Internationellt-kultureUt I:B 2 Televisions- och ljudradio anläggningar .......................... P.11:14 Vissa byggnadsarbeten för 11:15 Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde .... P. IV :5 Studiemedelsfonden . P. IV:6 Lånefonden för student kårlokaler ............................. H 6-7 Stöd tiU idrotten; Organi sationsstöd m. m. An läggningsstöd m. m.................. m. m. m. m. . . Litt.F Ekonomiskt försvar .... V:67 Lån till utbyggnad av olje lagringen Lån till teko-, sko- och garverUndustrier- na ........................................ V:8 Lån till investeringar för kommersiell service i gles bygd ...................................... P. VIII:1 Överstyrelsens för ekono miskt försvar delfond; Lagring för beredskaps ändamål .............................. P. IX :7 Förrådsfonden för ekono miskt försvar: Förrådsan läggningar m. m....................... AB Arbetsmarknadsdeparte mentet m. m. Arbets marknad m. m........................... Litt.c Arbetsmiljö m. m. P.C 1-3 Arbetarskyddsstyrelsen - den P. C4 Särskilda åtgärder för ar- -------------------- Litt.D Invandring m. m..................... E 1-2 Regionalpohtiskt stöd; Bi dragsverksamhet - Sär skUda stödåtgärder i gles bygder .................................. E 34 Bidrag till företagareför eningar m. : Administra tionskostnader Täckan de av förluster i anledning av statligt stöd till hant verks- och industriföretag m. fl.......................................... P. IV:10 Statens hantverks- och in dustrilånefond ...................... P.V;9 Regionalpolitiskt stöd; B 4 Bostadstillägg m. m. Bilaga 16 Kommundepartementet ..... Bilaga 17 Oförutsedda utgifter .......... Bilaga18 och dess verk in. AC Allmänt kyr komöte .................................. Bilaga 20 Avskrivning av nya kapitaUnveste- Bilaga 21 Avskrivning av oreglerade kapital- medelsförluster ..................... Bilaga 22 Statens allmänna fastighetsfond . Nr 18 Bilaga 23 Försvaretsfastighetsfond Fredaeen den Bilaga 24 Beredskapsstat förförsvarsväsendet Maj;tsproposition nr 2 angående utgifter på tiUäggsstat tUl riksstaten för /74 hänvisadestill utskott enligt följande: Bilaga I Försvarsdepartementet ......... Bilaga 7 Industridepartementet ......... Bilaga 8 Kommundepartementet ......... Bilaga 9 Statens allmänna fastighetsfond . § 4 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts proposition nr25 angående vissa ekonomisk-pohtiska åtgärder. § 5 Anmäldes och bordlades Nr 1 med uppgift på ett vUande förslag tillgrundlagsändringar avseende införande av en ordning med ersättare förriksdagsledamöterna m. m. Nr 2 med uppgift på två vilande förslag till ändringar itryckfrihetsförordningen Nr 1 i anledning av propositionen 1974:7 angåendetillfälligt utbildningsbidrag till företag jämte motioner § 6 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor denna dag framställts, nämligen Nr 50 FruLantz (vpk) till herr utbildningsministern angående tillsättandet avskolpsykologer: Har statsrådet observerat den anmärkningsvärt storadifferensen mellan rekommenderade norm för tillsättandet avskolpsykologer och rådande praxis och ger förhållandet anledning tiU någotinitiativ från statsrådets sida? Nr 51 (vpk) till herr finansministem omåtgärder mot ogynnsamma verkningar i glesbygd av de höjda drivmedelspriserna; Vilka initiativ avser statsrådet att ta i syfte attkompensera befolkningen i de norrländska glesbygdslänen för de kraftigtstegrade drivmedelsprisernas inverkan på frakt- och arbetsreskostnader? Nr 52Herr i (vpk) till herr socialministern om Nr 18