prot · FX09134 · 1974-12-31 00:00:00 — Vi anserall en höjning av ATP-avgiften resulterar i en i förhållande tillpensionsåtagandet yllertigare belydande överlillväxi av pensionsfonden.Vi harockså anledning att tro all en förhöjning av ATP-avgiften i de pågåendelöneförhandlingarna icke kommer atl på samma sätt somsocialförsäkringsavgifterna avräknas vid själva lönesättningen. Enförhöjd ATP-avgift drabbar som jag lidigare framhöll arbetsgivarna - och däicke minsl de små förelagen - hårt och kommer all menligt inverka påsysselsättningen. Vi yrkar av dessa skäl avslag på Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. propositionens förslag vadgäller procentsatsen för uttag av ATP-avgiften . Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall till reservaiionen 9 i utskottets belänkande. HenOLSSON i (vpk): Den som skall skriva socialdemokraternas partihisloria fär detsannerligen inte lätt när det gäller partiets förflutna i fråga om sänkning avden allmänna pensionsåldern. Skulle den skrivas korrekt och attlså svara motverkligheten, så kommer den att återge elt mönsler av undanglidningar, skapandeav skenmotsättningar och uppskov med alla möjliga etter rättare sagt omöjligamotiveringar. Kraveiom sänkning av pensionsåldern är lika gammalt som folkpen-sionssyslemel. Ar1914 trädde del i kraft och har frågan behandlats avarbetarrörelsen på mänga sätt. Del har skett på facktiga kongresser,avdetningsmöten och inte minsl ute på arbetsplatserna. Man kan inte la miste påatl en stark och ständigt växande lönlagaropinion ställt sig bakom kravet ochansett lagstiftad sänkning av pensionsåldern som en av de angelägnastereformerna. Trots ett mer än fyra decennier långt socialdemokratisktregeringsinnehav har inte delta jämlikhetskrav lillgodosetts. Införregeringspartiets ovilja alt lösa frågan har försl fiänslemanna-organisationenoch senast klaral av saken avialsvägen. Slulligen serdel ut som om lagstiftning om sänkning av den allmänna pensionsåldern frän 67titt 65 är nu skatt bli verklighet. Men in i del sista försöker regeringen, idetla fall i samarbete med , försinka tidpunkten förikraftträdandet. Det kan inte anses särskilt ärofullt, i varje fall inte avdem som närmar sig pensionsåldern och inte heller av oss andra som anserreformen angelägen. Inte blir det bättre av att regeringen påstår all det ärell krav frän fackföreningsrörelsen all skjuta på reformen. Ingenskall försöka inbilla mig atl del är elt allmänt krav ute på arbetsplatsernaall sänkningen av pensionsåldern skall förhalas ytterligare. Tvärtom är delalltför många arbetare som har pinats alltför länge i ofta lunga jobb innan defår pension. Jag har själv mänga skakande upplevelser av äldre arbetskamraterskval inför tanken all inte orka heta sträckan fram till . är de imin bransch - byggnadsbranschen - slul som yrkesverksamma långt före uppnådda 60 är. Närnu regeringspartiets talesmän hänvisar till laglekniska problem - kollisionenmellan avlal och lagstiftning - som skäl för uppskov tycker jag all det ärynkedom. Det har visal sig under den korta tid jag varit ledamot av dennakammare att man kan - om viljan finns - klara av även omfattande lagstiftningarpå kort lid. För övrigt måste jag ställa mig frågande lill socialdemokratinsstrategi. Från det hållet talas del ofta om fördelarna med vad som kallasfacklig-politisk samverkan. Själv lycker jag all den i huvudsak inneburit atlfackföreningsrörelsen hämmas och tvingas in i biandekonominsramar och villkor. Denomskrulna facktigi-potitiska samverkan har tett lill alt Landsorganisationenbara före en lagstiftning når en uppgörelse om sänkning avpensionsåldern. När sedan lagstiftningen skatt träda i kraft så skalltidpunkten skjutas framåt just på grund av avtalsuppgörelsen. Deltaär en alldeles fantastisk kombination enligt min mening. Samverkan mellan denfacktiga och den politiska arbetarrörelsen har inte lyckats lösapensionsfrågan. När sedan regeringen genom opinionsför-tryckel tvingas titt enreform, ulgör alltså denna samverkan ett hinder. Detmåste också anses anmärkningsvärt alt ett borgerligt parti - -under regeringens ståndaktiga motstånd mot en sänkning av pensionsåldern harlyckats segla upp som en framstående förespråkare för en pensionsreform. Attregeringspartiet inte kan mäta sig med kommunislerna när delgäller förslag lill förbättringar för arbetarklassen kan man förslå. Men attsvenska folket skall fä den beslående bilden alt regeringen av borgeriigakrafter har tvingats sänka pensionsåldern borde stämma socialdemokratin tilleftertanke. Omständigheterna kring framläggandet av propositionens båda huvuddelarhar varit desamma beträffande såväl pensionsålderns sänkning som den det somgäller förbättrade pensionsförmåner. I båda fallen är del opinionen frånarbetsplatserna respektive frän pensionärerna som genom sin växande styrka harbrutit ned motståndet mot alt ta dessa steg. Behovel av en sänkt pensionsälderhar inte blivit klarl plötsligt - del har varit uppenbart mycket länge.Utvecklingen inom arbetslivet har genom ökad arbetsintensitet och andra mängagånger påtalade förhållanden givit kravet större aktualilei. Belräffandepensionärernas standard är förhållandet i sak delsamma. Vissl har standardengradvis blivit bättre - ett resultal som pensionärerna själva slarki harbidragit lill. Utan att hemfalla till någon som helst över-skattning av milteget partis rott vilt jag tillägga, atl vi inom kommunislernatilltror oss om alt kunna tillmäta våra upprepade framstötar på dessa områdenen icke ringa inverkan, jusl därför att de motsvarat förväniningarna ochkraven från dem som närmasl är berörda av dessa reformer. Inteheller har rikels finanser förbättrats så påtagligt atl de ekonomiskaförutsättningarna försl nu är framskapade. Man har fält göra en dygd avnödvändigheten. Hur har inte utskottslatesmän-nen kört sill slitnaargumenl alt pensionsliltskollen varit "väl avvägda". Men intarman den ståndpunkl som vi har förfäktat frän del ögonblick då frågan ompensionstillskottens införande stod på dagordningen. En kraftigare lillmältårlig förbättring har inte bara givit mera. Konstruktionen av tillskollen, genomatt utgående ATP tillsammans med dessa tillskott utgjort garantibetopp, harökal det antal pensionärer som tillerkänts slandardlyfl. Enenkel övergäng lill alt beräkna pensionstillskotten på 4 proceni av basbeloppetger en myckel blygsam ökning. När man har kommii Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. fram lill att avbasbeloppet skall utgöra standardhöjningen utöver grundpensionens ökning, börden nyvunna insikten härom fä en tillämpning som griper tillbaka i den gällandeplanen för pensionsiill-skollens ökning. Vi vill med andra ord inkasserauppslutningen bakom värt gamla krav om pensionstillskollens beräkning efler 4procent av basbeloppet till all höja utgångspunkten för den föreslagna årligaförbättringen av dessa tillskoll. Av molionen 1871 saml reservaiionen 3framgår alt denna utgångspunkt bör utgöra av basbeloppet. Dellabetyder alt den årliga förbättringen av tillskollen blir siörre änproposiiionens förslag. Jag blir inte överraskad om regeringspartietsförelrädare genast kommer med i sak samma argument som man kom'med när kommunislerna1969 och även därefter föreslog all tillskotten skulle beräknas efler 4procent av basbeloppet. Då var värt bud ell "överbud". Del var"orealistiskt" och alll man nu kunde hitta på. Men blevdel budet "väl avvägt", hur mycket "överbud" man än hadekallat del tidigare. Förstaget titt uppräkning av grundförmånen, dvs. grundpensionen, harvi inga erinringar emol. Tittsammans med den uiformning pensionsförbällringarnafår genom vårt förslag om pensionstillskotten är det en detförbättring, somenligl vår mening utgör ett minimum av vad pensionärerna har rätt all begära. HerrAspling har talat här , likaså statsministern. Jag förstår behovet av attfå ut största möjliga effekt av de förslag som en slark opiniondrivit fram. Men kanske erinrar sig den målsättning som angavs påPensionärernas riksorganisations kongress i ? I verksamhetsplanensom kongressen antog heter det "all kravet på en pension, som uppgår lill65 proceni av industriarbetarens genomsnittsinkomst, icke tillnärmelsevis haruppfyllts". Vi har för vår det ofta åberopat oss på dessa målsättningaroch den bedömning av pensionärernas situation som kommit titt uitryck fränPRO:s sida. Vad är då naluriigare än alt vi försöki att i vinna gehörför jusl de krav som den erkänt representativa pensionärsorganisationen harfört fram? De är, herr latman, dels alt uppnå en någol siörre del av denställda målsättningen än vad propositionen föreslagit, dels att fä fastslagetdl mål - man tcan kalla det en riktpunkt - för ansträngningarna atl gepensionärerna en dräglig levnadsstandard. Vihar i vår motion nr 1871 påvisat att enligl de i proposilionen föreslagnaförbättringarna blir de samlade pensionsförmånerna - exklusive ATP - 32,6procent av den genomsnittliga induslriarbetarinkomsten. Det bör alltså vararimligl atl godta de av oss föreslagna förbättringarna av pensionsliltskollen.Som bekanl inkluderar dessa utgående ATP. Det innebär att de verkliga utgifternaför statskassan blir så att säga netto-utgifterna. Nuhar del frågats beträffande våra krav på den här punklen: Betyder detla all nåupp lill 65 proceni av den genomsnittliga industriarbelarlönen pensionsförmånerexklusive utgående ATP, med andra ord atl pensio- närerna skulle fä beloppmotsvarande av den genomsnittliga industnarbetartönen plus ATP? Detskulle innebära, anser de som undrar, alt pensionärerna skulle fä ett orimligthögt belopp. Jag tror alt de som är orotiga kan lugna ner sig. Vi har intefrågat hur organisaiionen ser på denna fråga, men vi har föreslagit altriksdagen skall göra ett principuttalande rörande målsättningen för fortsattapensionsförbältringar. Vi förutsätter verkligen att man skall pröva denna frågaoch komma fram till en rimlig avvägning, som utesluter de risker frägeställarnaär så bekymrade över. Än elt bra tag är dessa bekymmer ogrundade. Nej,herr talman, vad del gäller är att komma fram till en enligl vår mening riktigprincipiell syn på hela frågan om pensionärernas standard. Den bör ge utiryckåt jämlikhetsprincipen. De som under ett långt ar-belsfyllt liv varit med omalt skapa detta samhälles tillgångar skall tillerkännas en hygglig standard päålderns höst. Inte ens två tredjedelar av industriarbetarnas genomsnittligaårslön är en rimlig begäran. Vad säger alla de - exempelvis ledamöterna i dennakammare - som har en standard betydligt överstigande industriarbetarnas? Tyckerde måhända atl vi reser ett orimligt krav på pensionärernas vägnar? Vi lyckerdel inte. Därför hoppas vi få stöd i denna fråga, och voteringsprotokollenkommer atl ge besked om hur läget är. Vihar när det gäller ikraftträdandet av denna reform hävdat att olikheterna inteär motiverade. Det är bra alt den förhöjda grundpensionen skall gälla från den1 . Vad gäller pensionstillskotten följer vi en plan som har den Ijuli-30 juni som fastlagd termin. Det är gott och vät. Men varför tillämpa denpå - varför inte redan genomföra reformen i delta avseende frän den I juli1975? Vi slätter oss frågande till detta. Finansieringsproblemel kan inte varaen oöverstiglig svårighet om bara den poliliska vitjan finns. Tyvärr lämnarförslaget i detta avseende en hel del övrigt att önska. Jag har inte i milt anförande närmare gäll in pä enskildheterna ivpk-motionen. Huvudpunkterna är dock, anser jag, utförligt motiverade. Viser detla avgörande som ett av de viktigaste har atl fatta. Vårutgångspunkt är all verkligen ta ett rejält steg pä vägen all höja standardenför landets folkpensionärer. Men det är bara ett steg. Vad angår frågan omsänkning av pensionsåldern har min kollega, , utförligtutvecklat de synpunkter vi har all anföra. Pä min lott faller att yrka bifalllill reservationerna 2, 3, 5 och 15. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Hen i Nennesholm(c): var ledsen för alt i intehade tackat för att han frän denna talarstol sagt all varpådrivande parti när del gällde alt söka fä en sänkning av folkpensionsåldern.Om del kan glädja skatt jag gärna i stället för för detla. Det var ju ändå bara ett konstaterande av faklum. 7 protokoll 1974. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Innanjag går in på motiveringen av de reservalioner som har kommii på min lott vittjag lill i Slockholm, när han menar att del var illa försocialdemokralerna att de inte drivit denna fråga utan all t. o. m. eltborgertigt parti som cenlern hade fält vara pådrivande, säga all det inte ärvare sig den första eller sista gängen har varit pådrivande inom densociala seklorn. Jag kan påminna om att var del parti som försllanserade barnbidragen i den svenska . Del skedde i första kammaren avprofessor . Vi har också varit pådrivande på en hel det andra områden påden sociala seklorn. Del är för vårt parti rätt naturligt då vi företräder dekroppsarbetande människorna. Därmed,herr latman, är jag inne pä del område som jag närmasl begärt ordel för. Delbelänkande som vi här har diskuterat heta dagen upptar inte bara frågan om enlagstadgad sänkning av pensionsåldern, ulan förslaget från regeringen inrymmerockså en hel del andra frägor som tar sikle pä all förbättrafolkpensionsförmånerna. Det är fullt naturligt och i linje med all vi har varitpådrivande i fråga om en sänkning av pensionsåldern från 67 lill - vihar kört med denna fråga här i - atl vi medtitlfredsslälletse konstaterar alt den äntligen kommer atl bli löst. Sänkningenav pensionsåldern är elt myckel viktigt steg - det har mänga betygat fråndenna talarstol - när del gäller alt skapa större jämlikhel mellanpensionärerna. Vi från cenlern anser oss dock inte kunna godkänna förstagel omövergångsbestämmelser. Övergångsproblemen är kanske mest pålagliga för demänniskor som gjort förtida pensionsuttag. I proposilionen finns också vissaförslag till övergångsbestämmelser för den som av en eller annan orsak tvingatsbegära ett förlida uttag. Men de föreslagna bestämmelserna gäller i huvudsakpersoner födda och beaktar enligt vår mening inte i tillräckligomfattning alla de problem som ell förtida uttag för med sig för mänga av demsom ansett sig nödsakade därtill innan syslemet med förtidspension blev utbyggtåren . Vissa grupper med lungl kroppsarbete och med för högapreslalionskrav i arbelslivel med åtföljande förtidig utsliining erbjöds oftastingen annan lösning pä sina ekonomiska problem än ett förtida uttag. Sä ärfaktiskt också fallet för många än , inte minsl för de hemarbetandekvinnorna. Resultatet för dessa personer blir atl de under hela sin återståendelivstid fär leva pä en oskäligt låg pen-sionsnivä. Dådessa människors problem enligt vår mening inte tillräckligt beaktas i deförslag titt övergångsbestämmelser som framlagts i proposilionen, föreslär vialt dessa frågor måtte upptas lill förnyad prövning i pensionsålderskommitténi samband med dess övervägande belräffande den rörliga pensionsåldern. Viförutsätter all förslag därom kan föreläggas i så god lid atl fråganom övergångsregler för dem som begärt förtida uttag kan vara tillfredsställandelöst vid pensionsälderssänkningens ikraftträdande. Enannan viktig fråga, herr talman, som måste fä en tillfredsställande lösning, ärhur man pä bäsla säll skall kunna garantera alla pensionärer deras berättigadedel i en kommande standardökning. För cenierns det är detla enhjärieangelägenhel - en sak som vi har arbelal för myckel . Jag villpåminna om vår mångåriga kamp för en siandardökning för folkpensionärerna ochen värdesäkring av pensionsbeloppen. Nuär pensionsnivån knulen titt gällande basbelopp och följer därmedpenningvärdeförändringarna, en sak som är vikiig inte minst med lanke pä denstarkt ökade infiationslakten. År1969 infördes så pensionslittskotlen. Som socialminislern i sill hållnaanförande bekräftade skulle dessa utgå lill alla pensionärer med ingen etterringa ATP. Därigenom, lycker man, borde alla pensionärer också hatillförsäkrats sin rättmätiga del i standardökningen. blev resultatet lyvärrför mänga helt annorlunda. Vad socialminislern frän denna talarstolliksom från sin plats nere i kammaren har upprepat, atlpensionslittskotlen är en del av pensionen och gör den värdesaker, är sanningbara lill en viss del. Det har inte kommii fram några förslag om della i varesig proposilionen eller ulskollsbetänkandd. Delär faktiskt så atl de pensionärer som på sin lid begärde undanlag frän ATP bliri del närmasle hell utestängda från den slandardförbällrtng som andragaranteras genom pensionslittskotlen. innebär all dessa människor påäldre dagar ofta råkar i en myckel besvärlig ekonomisk silualion. Detla ärsärskill orimligt för dem som begärde undanlag frän ATP innanpensionslittskotlen infördes och därför inte rimligen kunde förutse att dedärigenom skutte av samhället ställas utanför den framlida standardhöjningensom man ändå kunde förvänta skulle utgå titt folkpensionärer. Förcenterpartiets det har del alttid varit en försiahandsangetägenhei att arbelaför all den generalion som genom sin arbetsinsats lagl grunden lill värtvälstånd också garanteras en trygg ålderdom. Därför borde pensionstillskottenulgå till alla pensionärer vilka inte har någon eller endasi ringa ATP. Eftersomockså pensionstittskolten är bundna vid gällande basbelopp kommer depensionärer som på grund av olika orsaker inte blir delaktiga av framlidapensionslillskoll alt komma pä undanlag när del gäller standardhöjningen. Genomden snabba penningvärdeförsiöring som vi länge haft i vårt land blir del stora årligabelopp som pensionärerna går miste om. , alltså för nära fem årsedan, var basbeloppet och har pä grund av denfortlöpande penningvärdeförsämringen höjls till alt vara ,alltså en höjning under . Omvi fär uppleva en lika stor penningvärdeförsämring - och ingentinglalar vät emot detla - kan basbeloppet fram till 1981-1982 stiga till 12 . Med den procentsals som pensionstilt- Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. skotten då skulle utgå medkommer del alt röra sig om mycket stora ärliga belopp som dessa pensionärer -om det inte blir någon ändring - skulle gå miste om. Vianser därför atl liden nu borde vara mogen för en översyn av pensionssystemetsregler i syfte all finna elt enklare och för pensionärerna smidigare menframför alll rättvisare system, med en för alla pensionärer garanteradminimistandard. Jaghar, herr talman, med mitt korta anförande velal moiivera centernsreservalioner 12 och 14 vid socialförsäkringsutskotlets belänkande nr 32 och villi likhet med i yrka bifall till alla dereservalioner vid nämnda betänkande som cenierns ulskollsledamöler slår för. När vi har hunnii sä här långt pä talarlistan och så myckel är sagl idenna fråga skatt jag begränsa mig högst väsentligt när det gäller alt bemötade talare som varit uppe efter partitedarreplikskiflel. och har haft en skickligt gjord arbetsfördelningnärdet har gällt atl kommentera reservationerna. har tagit pä sigden del som rör ökade förmåner lill pensionärerna: dels den reservaiion som gårul pä en höjning av värdbidrag än majoritetenföreslagit, dels den reservation som gäller ATP-poäng för dem som uppbärpartiell pension. Han lalade på ell ganska tidigt sladium i debatten. Sedan komdå in betydligt senare och lalade om alt moderaternareserverar sig mol höjningen av ATP-avgiften. Det kanske hade varit bra om herrRingaby hade tagit upp delta i ett sammanhang och talat om dels atl man krävermer, dels alt man inte är beredd alt belala. På del sällel hade vi fållfrågorna allsidigt belysta. Jag tyckte atl jag ville hjälpa herrarna att ta uppdessa reservalioner i ett enda sammanhang. Någotav i anförande hängde väl i luften. Jag vel inte om herrOlsson har blivit felplacerad på talarlistan, men faktum är att lidpunkien försänkningen av pensionsåldern, frågan om pensionstillskotten och ävenfinansieringsfrågan var grundligt debatterade innan över huvudtaget kom in i debatten. Därför anser jag atl det inte fiänar någol titt atlföriänga debatten genom all nu bemöta hans inlägg i de frågorna. Jagvitt endast säga några fä ord om pensionstillskotten. Det är alldeles rikligtatl man frän kommunislerna har haft molioner om höjning avprocentsatsen när del gäller pensionstillskotten; därutöver har kommunisternaockså velat ha andra förändringar. sade all del inte skutte förvånaom utskottets talesman ställde sig här i talarstolen och sade, all utskottetbedömer att pensionstittskolten är vät avvägda, liksom man sade 1969. Nej,ulskottel anför att det knappasl kan beslridas all uppräkningen av pensionensgrundförmäner och pensionstillskottet innebär väsentliga förbättringar avpensionärernas eko- Omjag inte är alltför fel underrättad, , ligger väl detla förslag, omhöjning av grundförmänen, höjning av pensionslittskotlen, höjning av taket till 45 proceni och fördubbling av pensionstittskolten för depensionärer som uppbär förtidspension över den motion kommunisternatidigare hade. Dä förslär jag alt ni måsle ha en reservaiion, för annars hadeden frågan försvunnil för er ur den debatt som vi kan komma all föra i dessafrägor i fortsättningen. Tillherr i Nennesholm, som här har gäll in på reservationerna fråncenterpartiet dels beträffande del förtida utlagd, dels beträffande depersoner som har begärt undantag frän ATP, skulle jag vilja säga några ord. Närdel gäller undanlagandel från ATP, där ni begär en utredning, har man näslan enkänsla av alt vi har hamnat i en diskussion om betänkandet nr 36, som skalltas upp litet . I del har ulskollet talat om all det skall bli en översynoch all en parlamentarisk kommitté skall se över dessa frägor. Jagkan bara hell kort säga, herr latman, att jag inte kommer all i delalj gä in pädessa frågor. Bara en liten parentes. sade atl de personer somhar begärt undanlag från ATP inte rimligen kunde vela alt del skulle komma allinföras pensionslillskoll. När man begärde undantag frän ATP, trols all del varen omfattande upplysnings-kampanj om vad det innebar, menar jag all man klartvissie vad man gjorde dä. Och i vårt samhälle, där reformerna har avlöstvarandra så snabbt och alltid inneburit förbättringar för olika grupper isamhället, borde kanske också de personer som begärde undanlag ha förställ altdel skulle komma förbättringar även pä del området. Slutligenbeklagade i Slockholm alt kommer atl framstå som detparti som har varit del pådrivande i frågan om en sänkning av pensionsåldern.Herr i Nennesholm underslrök alt varit detla och laladevidare om alt man varit pådrivande på betydligt fier områden inom den socialaseklorn. HerrFälldin nämnde atl kommer med förslag, men han ville inte lata omhur man skall finansiera dem, åtminstone inte i ell tidigt skede. Vi fickuppleva detla också för tvä är sedan när en sänkning av pensionsålderndiskuterades. Frän cenlerhått förnekade man då trovärdigheten i uppgiften fränregeringen all sänkningen i del läget skulle komma all kosta ungefär I 400miljoner kronor. Cenlern ville då inte räkna in kostnaderna för de människorsom hade fått en sänkning av pensionsåldern genom avtalsuppgörelse mellan LOoch SAF. Den gruppen skulle enligt cenierns mening inte räknas in när vibedömde kostnaderna. Men uppfattningen pä den punklen måste ändå ha svängtsedan dess, ly nu har man inte haft några invändningar mol kosinaderna isamband med behandlingen av propositionen. Jag ber med det anförda alt få yrka bifall lill utskottels hemslällanpå alla punkter. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Herrandre vice talmannen tillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . HerrOLSSON i Slockholm (vpk) kort genmäle: angrep bara mitt anförande i största allmänhel och tyckte atldel kom lilel för senl. Jag vill dock säga all jag själv beslämmer innehållet imitt anförande. Vidare har vi frän vpk lidigare bara haft en talare i dennadebatt. Vi kan t. ex. inte sälla in ministrar lilet varstans pä talarlistanutan får dela upp uppgifterna pä elt annat sätt.