prot · FX09136 · 1974-12-31 00:00:00 — § 27 Om ^ökade möjlighetertill upplåning utomlands för mindre och medelstora företag Herr ^finansminislern STRÄNG erhöllordet för all besvara herr ^Sjönells (c) framställda^interpellation, nr 162, och anförde: Herr ^lalman!Herr ^Sjönell har frågat mig vilka^ålgärder regeringen avser all vidta för all tillgodose även de mindreoch ^medelslora förelagens behov av långfristigt kapital vid ökad upplåning iutlandet. Kreditinstitutens möjligheter all^lillgodose bl. a. de mindre och ^me^delslora^före^iagens behov av krediter varierar frän tid titt annan beroende på del allmänna konjunkturläget och deöverenskommelser om likviditet och ^uilåningsvolym som träffas ^metiankreditväsendet och . Begränsningar av utlåningsmöjligheternasker ^regelmässigl inte hårdare än allseriösa och livskraftiga förelag erhåller de krediter som är ^erfor-^dertigaför v^erksamhetens ^upprätlhållande och utveckling. Herr ^Sjönell anförvidare alt statsmakterna i första hand försöker förmå förelagen all realisera ^sin upplåning i ullandel när den inhemska ^kredilmarknaden inte räcker till för ^atl tillfredsställa ambitionerna. Herr^Sjönell understryker vidare all denna möjlighet ^endasi är förbehållende ^siörre företagen och all ^detla ^kredillillskoil således i ^slorutsträckning går de mindre fördagen förbi. Jag vill här ^underslryka del självklara ^faklum allgenom en upplåning i utlandet från de ^siörre förelagens sida så lämnas deninhemska ^kredil-^och kapitalmarknaden i ^moisvarande ^siörre ^ulslräckning^lill de mindre och ^medelslora förelagens behov. ^Krediipolitiken är att betraktasom en helhet och kan den förstärkas genomupplåning utanför landet kommer sådana ^ålgärder hela kreditmarknaden^lill godo. Som jag understrukit ^senasl vid höstens remissdebattkan statsmakterna om sä ^befinnes^erforderiigl länka sig all själva förstärka kreditmöjligheterna genomupplåning utomlands. En sådan upplåning bör emellertidha en myckel tillfällig ^karaklär och skall självfallet inte införas som ^ell^permanenl inslag i statsmakternas ekonomiska politik. Vid sidan omde ^siörre förelagens upplåning pä utlandsmarknaden har ^invesleringsbank vid skilda^lillfällen förstärkt sin ^kredilkapacilel genom allla upp utlandslån. lämnar sedan i sin lur lån även ^lill den mindre och medelstora industrin. Om lämpliga erbjudanden ifråga om sådana län uppslår så utgår jag ifrånall ^Invesieringsbanken ^ulnylfiar denna sin ^lidigare beprövade möjlighet. ^Däremol har inte Industri- och ^FÖreiagskrediletter övriga ^s. ^mel^laninstitutpå kapitalmarknaden finansierat sig viautlandsupplåning. Möjligheterna all finansiera sig utomlands kan varabegränsade, men jag ^ulgår från au de^möjligheler som föreligger las ^lillvara aktivt. Statsmakterna har vidare, bl. a. genom riksbankens^emissionsiiltsiåndsgiv-^ning, sökt all^lillgodose dessa ^mellaninstitut så långt som kapitalmarknadenstillgångar vid ^va^f^ie ^lillfällegivit ^möjligheler till. Jag är ^medveienom all del kan föreligga svårigheter för mindre förelag all uppträda på ^inlernalionella lånemarknadersom enskilda ^enheier. Då emellertidaffärsbankerna numera har ^möjligheler alt lämna den bankmässiga service som erfordras för enlånetransaktion i utlandet kan man möjligen länka sig en upplåning förde mindre förelagen i kooperativ form. Del blir således en fråga mellan en grupp av förelag ochvederbörande affärsbank om en förmedling av ett utlandslån den vägen kan genomföras. Några speciella åtgärder utöver vadsom här har ^angetts ^föratt tillgodose de mindre och ^medelsloraförelagens behov av ^långfrisiigl ^kapilal kan jag för dagen ^inie ange. Om ökademöjligheter till upplåning utomlandsför mindre och medelstora företag Hen ^SJÖNELL(c): Jag ber all få tacka herr finansministern för svaret, som^lill både sakinnehåll och ^uiformning är^relalivi ^posilivt. Del inger vissa förhoppningarhos de mindre förelagen om alt framliden inte skall behöva bli så dysteri ifrågavarande avseende som den kanske utmålats för dem på en det håll. Jag är^räll övertygad om all ^svarel kommer all bidra till att dämpa småföretagens fruktan för att de skall blifullständigt ^sid-^steppade i enframlid, som kanske kommer ^atl kännetecknas av ^yllertigare ^reslriklioner och ytterligare svårigheter för^jusl de här förelagen när det gäller all hänga med och få sin del avden långsikliga ^kredilgivningen. Herr ^Slräng påpekar all ^krediiinsiiluiens^möjligheler all ^lillgodose de mindre och ^medelslora företagens behovav krediter varierar från tid ^lill annan. Det gäller ^självfallel alla förelag. "Begränsningar av^uilåningsmöjligheterna sker ^regelmässigl inte hårdare än alt seriösa och livskraftiga företag erhåller de kreditersom är ^erforderiiga för verksamhetens upprätthållande ochutveckling." På den punkten är jag inte benägen att hålla med finansministern. Inställningeni del här fallet beror ^hell och ^hållel på vilka krav man har när man ^lalarom "verksamhetens upprätthållande och utveckling". De gångna årens^erfarenheler förskräcker många. Det har funnits perioder då del harvarit ^exlra härda ^kreditreslriktioner, som ^särskill hårt har drabbat just desmå företagen. k. idiotstoppet var väl den svårasterestriktionen . Den var såpass hård Om ökademöjligheter till upplåning utomlands för mindre och medelstora företag alt många småföretag inte ens hade möjlighet all upprätthålla driftenulan helt ^en^kell fick slå igen. Än mindre hade de möjlighet att ^ulveckla sin^verksamhel. ^Elt ^kredilslopp kan få olikaverkningar. När det gäller sunda och livskraftiga före^tag behöver ^kreditreslri^ktioner inte leda till alt verksamheten läggs ner ulan de kan^upprälthålla driften. Men all påslå, som herr ^Slräng gör, all de s^amtidigt^kunnal utvecklas vitt jag betecknasom en överdrift. Denna ^frå^j^ja är dock intehuvudämne för denna ^deball, och jag skulle därför vilja gå vidare i minkommentar av ^svarel. Finansministern säger på ^näsla ^punkl, där jag haranledning att göra en viss ^reservaiion, all han vill ^underslryka vad hankallar det självklara faktum att genom en upplåning i utlandet från de ^siörreförelagens sida lämnas den inhemska kredit- och kapitalmarknaden i motsvarande^siörre utsträckning ^lill de mindre ochmedelstora företagens behov. Detta är jag inte alls benägen att hållamed om. Vad herr ^Slräng vill säga är alt den inhemska och den utländska kapitalmarknadenfungerar ungefär som kommunicerande ^käri, dvs. att om storföretagen lånar pengar utomlands, skulle ett lika stort kreditrum uppstå för de mindreföretagen på den inhemska marknaden. Formuleringen"i motsvarande större utsträckning" visar alt det är så herr ^Slräng resonerar.Men sä är inte förhållandet. Det verkliga förhållandet är ^atl den svenska kapitalmarknaden är åtstramad. Iblandkan den t. o. ^m. med ett hårt ordbetecknas som kränk. I varje falt har den varit åtstramad. I ^ell sådant läge har regelmässigtoch ^naluriigen - däri ligger ingen värdering ulan bara ^ellkonstaterande av ^faklum - de större företagen haft bättre möjlighet atttillgodose sina behov. De mindre förelagen har haft väsentligt sämremöjligheter. Det har sagts all de mindre förelagen har varit diskriminerade. Delvitt jag inte ^:^5äga , eftersom jag villgöra det erkännandet ^atl statsmakterna,framför allt under tid som ^finansminisler, genomfört väsentligaförbättringar, inte ^minsl genom inrättandet av ^Indusl^rikredit och .Företagskredit. Men är de i underläge. Delförhållandet alt de stora förelagen pä grund av ytterligare svårigheter och begränsningar av den svenska kapitalmarknadentvingas ut på den utländska medför inte all ^siluaiionen blir lättareför de svenska småförelagen. De är i ungefär samma läge som ^lidigare. Om enlättnad på grund härav skulle ^iniräffa, som finansministern vitt göragällande, har vi dock att räkna med en ^eflerstäpningseffekt som gör att deldröjer innan de får uppleva ett kanske ^någol ^förbällral tillstånd. Jag noterar att herr ^Slräng säger att en ^slatlig upplåning utomlands kan tänkas. Finansministern bekräftar därvidlagvad han sade i remissdebatten. Jag vill ^klarl understryka del riktiga i min och vår uppfattning all en ^slatlig upplåning utomlands av stora kapitalsummor ^måsleha tillfällig ^karaklär. Annars kan ^högsl ovälkomna konsekvenseruppkomma. Jag har inte anledning all gånärmare in pä detta ulan vill bara^underslryka den uppfattningen i anslutning ^lill del lämnade ^svarel. Sverigesinvesteringsbank har sä småningom blivit en bra inrättning också för de små företagen. Från början var del vät mest de storaförelagen som hade nytta av den, men investeringsbank harbörjat bli till nytta och glädje även för demindre företagen, även om bankens ^verksamhel i det avseendet ännu inte ärsärskilt mycket att skryta med. Men del förefaller ^vara«en ^sligande trend, ochom den slår sig är det glädjande. Vad jag ^lycker ärintressantast i interpellationssvaret är vad finansministern säger om ^Induslrikredit,Förelagskredit och de övriga ^s. ^mel-^laninsliiutens ^möjligheler attfinansiera sig på den utländska kapitalmarknaden. Herr ^Slräng säger all deras möjligheter alt finansiera sig utomlandskan vara begränsade. Han säger dock ^atl han ^ulgår frän alt de möjligheter somföreligger tas till vara aktivt. Jag kan inte^lolka ^della annat än så alt det alltså finns formella ^möj^ligheler för ^Induslrikredit och ^FÖreiagskredilall låna på den utländska marknaden.Jag har inte ^hunnii i ^delalj studera förutsättningarna, men självfallet^mäste det finnas formetta förutsättningar härför i bolagsordningar osv. Av formuleringen i ^svarel alt dömafinns det ^lydligen sådana förutsättningar. I så fall ^lycker jag altdel är en ytterst intressant och mycket ^posiiiv upplysning. Jag vill från denna talarstol kraftigt ^underslryka^finansminislerns uttalande att de här instituten bör tillvarata denmöjligheten aktivt. Del är en mycket^vikiig uppmaning från landels ^finansminisler ^lill dem som lederinstituten ^atl verkligen aktivt verka i det här ^sammanhangel, eftersomdet kan betyda så enormt mycket för de mindre företagen. Herr ^Slräng sägersig vara ^medveien om de svårigheter som föreligger för de mindre företagennär det gäller ^atl låna utomlands. Jag betraktar den insikten hosfinansministern som ^elt ^posilivt inslag. Den ^måsle ju betyda att herr^Slräng och regeringen är beredda all verkligen ingripa från den här utgångspunkten för ^atl hjälpa de mindre företagen, om delskulle kärva ^lill sig på allvar. Sedan kommer delandra ytterst ^inlressanla avsnittet av finansministernsinterpellationssvar - intressant därför att det ger en vision framåt i liden och pekar mot ^ell slags innovation. Herr^Slräng säger att eftersom de små företagen har svårt all själva gä ut och lånapä utlandsmarknaden kan man tänkasig att de slår sig .samman ochuppträder kollektivt med svenskaaffärsbanker som förmedlare av en upplåning i kooperativ form. Del är^ell ^inlressanl uppslag, men tankegången är rätt outvecklad och kan vät intevara mera i ett ^inlerpellalionssvar. För min det är jag trots allt titel skeptisk inför del här. Efter nära 30års ^arbeie bland de små förelagen har jag tärt mig en sak: all förmå dem tittett kollektivt uppträdande i ekonomiska sammanhang är utomordentligt svårt. ^Svårigheierna är legio,framför allt när del gäller vad jagmed ett ^enkell ullryck skutte vilja katta ^prioriieringsfrågor. Om man skulle ordna en sådan här kooperativ upplåningskulle tvärt frågan komma: Vem skall fä första ^"fiing", vemskall få den första delen av Om ökademöjligheter till upplåning utomlands för mindre och medelstora .företag ^Otn ökademöjligheter till upplåning utomlands för mindre och medelstora företag det ^kollekii\'a lånet och vem skall få den ^slörsla biten av det? Ochhur skall det fördelas mellan företagen?Skall del vara ^efler omsättning eller efter de säkerheter de kanställa, etc? Men ^della ärkanske inte del svåraste i den härproblemaliken. Del svåraste när man vill förmå små förelag all uppträda kollektivt i ekonomiska sammanhang är att om något av dem -.ellerkanske rätt mänga; det beror alldeles pä hur tiderna utvecklar sig och hurhårda restriktioner av olika slag somdrabbar dem - skulle ha svårt all amortera ett kollektivt lån och betalaränta på del, uppslår genast frågan: Skatt vi återstående klara det, och hurskall vi klara det? Tanken är emellertid^inlressanl, och den ^måsle innebära en innovation. Det ger miganledning au ställa en ^direkl fråga ^lill finansministern. Om ett ^sådani här ifrågasattkollektivt arrangemang med kooperativ upplåning i ullandel skall få enmeningsfull praktisk anknytning ^lillde villkor som ^gäller för de små företagen, ^trorjag attdel är ^hell ^nödvändigl alt staten te^cknar en garanti. Vi fick en gångi världen en innovation som har uppfattatssom ^inlressanl och ^eflerfötjansvärd även utomlands, nämligen destatliga ^induslrigarantierna via företagarföreningarna. Om vi kan få en^moisvarande form pä det internationella planet, ^trorjag att vi har gjort en svensk innovation, tittstor nytta för de mindre förelagen. Jag vill därför fråga: Har^finansminislern samma ^uppfallning, alt ^detla vore ^elt lämpligt arrangemang? För min del anser jag det vara ett ^nöd^vändiglarrangemang; annars är idén dödfödd. Jag vilt ^slulligen ^nolera att finansministern fördagen inte anser att några speciellaåtgärder är aktuella för att ^lillgodose de mindre förelagens behov av ^långfrisiigl ^kapilal. Nej, några sädanaär kanske inte påkallade ^jusli dag, även om man ser mörka,moln avteckna sig vid horisonten. De här förelagen^fär väl finna sig i all lida den permanenta brist på långfristigt kapital somde har vant sig vid . Del är för ^övrigl på den ^punklen som denomtalade diskrimineringen av småföretagen gentemot de stora förelagen starkastlyser i ögonen. Det är ett faktum som vi inte kommer ifrån. Men de har juhankat sig fram och de har fåll vissa förbättringar, så det finns ingenanledning ^atl gnälla. Del är som sagt bara all konstatera ^faklum. Men, herrfinansminister, den innersta grunden ^lill den här ^interpel^lationen från min sida var kanske inte alt ta uppdet vanliga ^lalel om svårigheterna för småförelagen all få långsikligakrediter och det vanliga kravet i det ^sammanhangel. Det var all ge ^uitryckför en myckel påtaglig oro för all den ojämlikhet i det härsammanhanget, som förefinns och alttidhar ^förefunniis när ^del^_gätler att fåtag i långa krediter, skulle ^yllerligareökas om del blir ännu ^siörresvårigheter på den svenska kapitalmarknaden. En oro för att det somriksbankschefen har talat om kommer all inträffa, nämligen att vi kanske förflera är framåt ellerunder hela ^t970-tatel -jag ^vel inte om han är rätt citerad, men ivarje fall för framåt - kommer all ha det så besvärligt ^atl vi måsterekommendera företagen alt låna utomlands. grunden har inte bara jag ulan också mänga av de företag som är berörda fruktat^atl småföretagen kanske skulle bli ännu mera ^sidsteppade. har jag, somjag sade inledningsvis, blivit i viss mån lugnad av ^flnansministernssvar. Jag ^lycker ^atl del var ett ^posilivl svar i många stycken. Framför alltvar del ^posilivl i den bemärkelsen ^atl del avsnitt som jag längst haruppehållit mig vid visar framåt i liden och kan bli en innovation, som jag har uttryckt saken, av största intresse för småförelagen. Herr ^lalman!^Inlerpellanlens inlägg ger mig anledning ^lill ^elt par korta kommentarer. ^Nalurliglvis är det på del ^sället ^atl den svenska^tånemarknaden, när den står ^lill ^fiänsl för olika sektorer, är alt betrakta somen marknad. Sektorerna är kommunicerande kärt. När de ^siörre förelagensöker emissionstillstånd för all få sälja sina obligationer på svenskmarknad, sä är det som sorterar och säger ja eller nej. Riksbankenhar ^sagl nej och ^hänvisal de^siörre förelagen ^lillutlandsupplåning. De har också agerat på del ^sällel. Vi kan ju i dagstidningarna följa hur företagenoch t. o. ^m. storbankerna går ^ul och finansierar sig päutlandsmarknaden. Genom au hänvisa de störreförelagen ^lill den vägen skapar manmöjligheter för den inhemska kapitalmarknadenall vidarebefordra sina resurser ^lill- lät mig säga -Industrikredit,^FÖreiagskredil och investeringsbank, som genom den ^kapilalförslärkningen sedan i sin turkan låna ut titt de mindre och medelstoraförelagen. ^Sambandelmellan de stora och de små förelagen i del schema som jag här skisserade ärenligt min mening alldeles odisputabelt, och jag ^.^ tror nog alt herr ^Sjönellger mig rätt i del om han ^länker efter ^lilel närmare. finns det ju en annan sak som har ^belydelse i^sammanhangel. Jag berörde den inte i ^mill ^inlerpellalionssvar, men herr ^Sjönelloch jag och de flesta här känner titt vad som är anledningen ^lill allförelagen sä intensivt ^riklar sig ^mol den svenska kapitalmarknaden och drarsig för all undersöka möjligheterna ^atl låna utomlands. Det är ^hell ^enkellde skilda kreditvillkoren. Skall man ^belala ett par procent mera för sitt lån, då är del lånet inte lika attraktivt om man kan tillfredsställa lånebehovethär hemma titt en lägre ränta. ^Fär jag en amorteringstid på fyra etter , så är inte heller länet såattraktivt som ^ell lån på femlon år,vilket jag kan fä här hemma. Det är alltså delta som är orsaken till trängseln på den svenska kapitalmarknaden och olusten inför ^atl ge sigutomlands och förstärka sin kassa. Men när anspråken på kapital är såavancerade som de är ^jusl nu så har det inte ^funniis någon annan möjlighet än att anvisavederbörande ^atl ge sig ^ul. Den här tankenpä kooperativ samverkan från småföretagens sida kan Om ökademöjligheter till upplåning utomlands för mindre och medelstora företag Om ökademöjligheter till upplåning utomlands för mindre och medelstora företag man ju kalla för innovation eller vad herr ^Sjönell vill. För mig vardel en naturlig ^refiexion att om den titteförelagaren inte är så att säga ^iniernalionelll kreditvärdig, så kan tiosmåföretagare i samverkan vara ^inlressanla.Del samlade lånebeloppet kan vara av den ^slorteksordningen alt det är ^moliveral^atl försöka realisera lånet pä utlandsmarknaden. Naturligtvis kommer del ^atl innebära all dessa företag får ta ett solidariskt ^ans;var för del lån som de ^gemensamiskaffar sig. Däremot tror jag inte att ^fördetningsfrågan behöver blinågot större problem, för den kan man ju klara av innan man i det här tänktafaltet ger sig ut och lånar. Men jag är ^medveien om alt man inom^förelagarseklorn är utomordentliga individualister och ^atl den här^organisalionslanken, som finns i bollen,inte ligger särdeles väl titt försmåföretagarna. Jag tror emellertid ^atl eftersom nöden inte har någonlag vore del bättre om man satte sig ned och funderade i de här riktningarna. Men ^slalen kan ju inte ge några ^garanlier åt ^eltenskilt företag som går ^ul pä marknaden och lånar, utan dessa ^garanlier fårvederbörande företag självt svara för när dess ^kredilvärdighel prövas. Påsamma sätt får enligt min uppfattning ^ell kollektiv av ^föreiagare självasvara för sina ^ålaganden och sina kreditgarantier. del därför gärna enbegränsad innovation - del vore fel om jag ställde i utsikt någonting ^annal. råkar ju herr ^Sjönell baden "civila"befallningen all han är direktör i ensmåföre^tagarförening, och om mitt uppslag ger herr ^Sjönell anledning all undersöka dessa möjligheter kan den här titta^inlerpettalionsdeballen eventuellt g^e^ titel mer än vad en^inierpellalionsdeball vanligtvis ger. Herr ^SJÖNELL (c): Självfallet kommer jag ^atl undersöka del här uppslaget, som jag fortfarande betraktar som en intressantinnovation, i som jag, såsom ^finansminislernpåpekade, har en det ^atl göra med - delta^trols del ^någol nedslående meddelande som ^fi^nansminislern lämnade isitt andra inlägg. ^Organisalionslanken har varit svår all genomföra bland de små företagarna- det är alldeles ^rtkligl. Men ^ä^ andra sidan har det skett en viss utveckling av de ^organisalioner som^arbelar bland småförelagarna. Och jag skall vät inte sälta ^värl ljusunder ena ^skäppo på ^någol ^säll, ulan jagvill säga ^atl även den utvecklingsom undergått f^r^amför allt under det ^senasleårtiondet visar att med hårt ^arbeie och målmedvetna ^insalser kan man ävenförmå ^småförelagare all ^hell och fullt organisera sig och ^upplrädasolidariskt ^saml på del viset kollektivt nå goda ^resullal. har jag, som jag påpekade i milt förra inlägg, ^erfarenhelerfrän bortåt som säger ^atl om del är något område, där det stöter på patrull och är besvärligt och ibland^näslintitt omöjligt ^atl få ^orga^nisalionslanken all stå igenom i detpraktiska livet, så är del när det gäller all i s^ådana här ekonomiskasammanhang organisera upp verk- ^samhelen kollektivt ochsolidariskt. Där kommer nämligen misstänksamheten in , och man ärmedveten om att mekaniska verkstad kanske inte är likastabil som textilfabrik och vice ^versa. ^Della gör alt redanfrän början är misstänksamheten så ^Slor all man kanske hellre avslår från allorganisera sig. Men jag tycker ändå inte all det ärrikligt ^logiski när herr ^Slräng säger att på samma ^säll som staten inte kanengagera sig för ett enskilt förelag kanman inte engagera sig för ^ell kollektiv av små förelag. ^Ell förverkligandeav den tanken pä den inhemska marknaden skutte ha inneburit alt man aldrig ^kunnal få ^induslrigarantierna, somså framgångsrikt verkat ^jusl inom via företagarföreningarna.Jag ^lycker inte ^atl del är någon ^siörre skillnad i sak om del rör sig om lånutomlands eller om staten lämnar en^induslrigaranti, en borgen, för ett lån som via företagarföreningarna förmedtas titt småföretag och - efter den ^senasle utvecklingen- även ^lill grupper av förelag. Jag skall inte fortsätta debatten om detta medkommunicerande kärl. Jag vidhåller vad jaghar sagt och hänvisar titt ^atl delinte är hundraprocentigt säkert att mekanismen verkar på ^detla sätt. Jagupprepar, herr ^finansminisler, all i varje fatt blir det en fördröjd effekt som kan vara besvärtigoch som kan innebära stora svårigheter för de små förelagen innan nivån i dessakärt blir densamma. Det här med skildakreditvillkor är en ganska fundamental förklaring, men del är inte bara del som spelar in. Vi har ju också oerhörda investeringsanspråk. Jag skall nogsamt akta mig föratt här försöka inspirera finansministern titt ^deball om vad del egentligen är för investeringskrav som ställs på den svenska kapitalmarknaden framöver.Följaktligen skatt jag inte här gäin pä frågan om utbyggnaden av kärnkraften. Den saken tåler jag anslå ^lill . Men som finansministernunderströk har vi enormainvesteringsbehov och investeringskrav, som tillsammans med de skildakreditvillkoren bidrar till all^ytteriigare accentuera den rådande ^kredilknapphelen. Den saken ärklar. Jag skall sluta med att lacka ^finansminislern fördel uppslag han här gav. Jag hoppas att delinte bara blir en antydan ^lill en innovation ulan att vikan få ^ålerkomma ^lill frågan när vad del finns för ^prakliska förutsättningar. Och det skall visätta i gång med att undersöka genast. Om ökademöjligheter till upplåning utomlands för mindre och medelstora .företag Jag ville bara uppmuntra herr ^Sjönell; det är också därförsom jag tar ordet . Vi har på såväl konsument- som^producenisidan ^kooperaliva organisationer som i sin egenskap av kooperativ gemenskap driver liknande hanteringar.Kooperativa förbundet är t. ex. ^futtl värdigt alt gå ut och ta ^elt utlandslån. Jag skulle t. o. ^m. tro altSydöstra etter är kapabla att göra del. I ^va^f^ie falt finns del ingentingsom talar emot den tanken. Och här får välde små industriföretagarna efter känt föredöme försöka skaffa 9Riksdagens protokoll 1974. Omskattelättnader för de mindre och medelstora företagen sig samma s^tabilitet i den inre sammanhållningen, så ^atl dendiskussion som jag har aktualiserat kan föras vidare. Herr ^SJÖNELL (c): Ja, herr^finansminisler, vi skatt verkligen pä allvar undersöka möjligheternaför det.