prot · FX09134 · 1974-12-31 00:00:00 — I praktiskt taget alla europeiska system - omman bortser från de nordiska tänderna - är pensionen i sin helhet anknuten tittanställningen. Pensionsrällen fiänas således vanligen in genom förvärvsarbeteeller avgiftsbetalning under förhållandevis lång lid. Har en hustru exempelvisinte haft anställning är hennes pension direkl beroende av mannens pensionsförhållanden. Delär delta som ulgör skillnaden, och därav följer helt naturligt att vår allmännafolkpension har en annan tyngd, och också kostar relalivi sett mer, änpensionerna i länder med andra syslem. När man därför ensidigt pekar på att detena eller andra landet har en lägre pensionsålder än vi, bör man i sanningensintresse också upplysa om dessa grundläggande skillnader. Annars gör man inteen korrekt beskrivning av de faktiska förhållandena. iVikmanshyttan (c) kort genmäle: Får jag försl säga titt herr socialminislern, som anser atl jag inteskatt sprida villoläror, all inte heller socialminislern skall göra della. Vadförst beträffar ATP har vi pä cenlerhått godtagit del ATP-system som i dagtillämpas. Men en bra reform kan bli bällre vilket vi framhållit. Vi hartillbakavisat angreppen på AP-fonderna, och jag har upprepade gånger sagl isocialförsäkringsulskollel all ATP-pengar som är inbetalade för pensionsändamåtinte skall användas för atl finansiera andra ändamål. Det bör alltså föreliggaell samband mellan avgifter och förmåner. Jag hoppas därmed, herrsocialminister, alt jag gjort ell klartäggande i varje fatt på den punkten. Jagvill vidare säga alt varit en period av stor betydelse ursocial synpunkl. Jag hade anledning all uttala mig på liknande säll när jag somledamot i andra laguiskoilel deltog i behandlingen av socialbalk, sominnebar genomgripande förbättringar pä många punk- Jag har dock lillmältfrågan om en sänkning av pensionsåldern myckel stor belydelse, eftersom jagmött så många människor som sagt mig all det var åldern metian 65 och somknäckte dem. Jag har mött dessa ulslilna människor, som alltför snart måstanlila våra sjukvårdsinrättningar på grund av de påfrestningar de blivitutsatta för i arbetslivet. Det är för dessa människors skull som jag kämpal föratt vi bör få en sänkning av pensionsåldern. Vidaresäger socialministern all jag försökie utnyttja en deball som vi förde 1965.Jag redovisade den debatt som vi förde då, och också den gången sadejag tillsocialministern, all en socialminister som besjälas av nya och djärva mål, somdel heler, nmtigen bör kunna ge lilläggsdirekliv titt en utredning för atlundersöka frågan om en sänkning av pensionsåldern. Jag sade också då - och delvidhåller jag fortfarande, herr socialminisler - all människor som gjort en50-årig arbetsinsats har räll både titt en sänkt pensionsålder och höjdapensioner. Vihar i värt tand en icke obetydlig årlig tillväxt av nationalprodukten. Har manambitionen all åsladkomma någol på della område, skall man också ha viljan allulnyllja den ökade nationalprodukten för del ändamålet. Vi vel all anspråkenpå nationalprodukten är mänga, men om man har en politisk vilja och en besiämdmålsättning alt, med hänsyn lill hur vårt samhälle ser ul, genomföra en sänktpensionsålder, är man också villig atl utnyttja nationalproduktens tillväxt föralt genomföra en reform av denna slorieksordning och betydelse. Jaghar relaterat några få samtal med människor som jag mött lidigare. Jag skullekunna fortsätta den uppräkningen, herr socialminister, och säga alt del är demänniskorna jag känner mig som representant för. Del är människor som varit meretter mindre ställda ulanför i värl samhälle. De har haft ell svagtutgångsläge och de har på grund härav måst slita hårt hela livet, men de harinte ens fäll en sänkt pensionsålder. Del är för dem man behöver genomföraförbättringar, och det är den linjen jag har drivit, herr socialminister. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. i (vpk) kort genmäle: Herr socialministern försöker, om jag förslår honom rätt, all förringade inlernalionella jämförelser som vi gör i denna debatt om en sänkning avpensionsåldern. Jag förstår atl olika system har olika grunder, men faklum ärändå all man på många håll utomlands har lägre pensionsålder. Framför alltförekommer myckel lägre pensionsålder för kvinnorna. Det är fakta som vi intekan komma från. Men skatt man ulnyUja delta förhållande som försvar för vårhöga pensionsålder, tycker jag att del är ell myckel dåligl försvar. använt -jag tror all också cenlern gjort det - de inlernalionellajämförelserna har berott på att pensionsåldern i har betraktats sommyckel hög. Vi har då som sagt funnii alt man utomlands ofta har lägrepensionsälder. Men tit syvende og sidst är del förhållandena i vårt land somavgör om pensionsåldern skall sänkas och vilka krav Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. man därvid skall ställa.Därför tycker jag inte all brister i pensionssystem utomlands skall tas somintäkt för au vi skall behälla en hög pensionsälder i värt land. Medanjag har ordet vilt jag göra några kommentarer till vad som lidigare sagls idenna deball. Gruv har vissertigen rätt att vid sina av-lalskonferen.serprioritera de krav som man där anser vara viktiga - del gäller ju dåförhandlingsfrågor. Men vad vår moiion syftar lill är dels att gruvarbetarnaskall få en fastställd lägre pensionsålder, dels all förhållandena också förjämställda grupper med hårt och pressande arbeie skall ulredas skyndsaml. Jagvill deklarera att det inte finns någon mol-satsslättning mellanovanjordsarbelarna inom gruvindustrin och övriga grupper som har hårt ochpressande arbeie. HenRINGABY (m) kort genmäle: Socialministern vände sig inte direkl titt mig i sin replik, men låtmig ändå säga all jag lycker alt hela den här debatten i kammaren om vem somhar varit bäsl i fråga om sänkningen av pensionsåldern är ganska meningslös.Del är helt onödigt atl träta om huruvida den skall träda i kraft sex månadertidigare eller inte, när vi nu - som har sagls - har vänlat påbeslutet. Huvudsaken är ju atl alla parter hinner få alla papper klara; delgäller den rörtiga pensionsåldern, det gäller samordningen med alla andrapensionssystem, och det är komplicerade saker som bör vara ordentligt utreddainnan reformen går i verkställighet. Viskatt inte heller träta om vem som har gjort vad i olika sammanhang. Jag kanlala om, alt dd var som är 1969 kom med förstagel om de härpensionstillskotten, herr socialminister, och vi hade tryckt på . Alldel icke skulle vara någon behovsprövning var också elt gammalt högerkrav - ochdå demonstrerade pensionärerna i för all högerförslagd skulle drivasigenom. Vi har alla dragit vårt strå titt stacken ochförsöki göra del bästa, vi har alla vår lilla käpphäst. har fråganom jämställdhet mellan män och kvinnor, har haft pensionsfrågan,moderalerna har härdare än andra tryckt på skatterna osv. Vi skall inte trätaom vem som har gjort mest när del gäller den här reformen, ulan vi bör varanöjda med all förstagel nu tigger på bordel och all vi får la del . Efler i VikmanshyUan senasle anförande utgår jag ifrånall han i fortsättningen kommer att tillhandahålla en mera korreklhisiorieskrivning när han skall skildra del som hände under 1960-latei ochspeciellt 1965. Hans lidigare inlägg karakteriserades med andra ord av all hanförsökte blanda bort korten på denna punkt. Jag har haft anledning, herrlalman, atl i varje fatt till protokollet slå fasl vad som förekom i den avherr Cartsson ofta apostroferade debalien . fanns ell annal inslag i anförande som ger mig anledning allåterigen erinra om atl vi , när vi har passerat 1960-lalei och kommii ellslycke in , har bakom oss en reformperiod som jag.menar är ettuttryck för en stark reformvilja. Jag vill, herr talman, i del här sammanhangelupprepa någol av vad jag lidigare har talat om. Vihar gjort siora insaiserinom åldringsvården-vi håller på all förändra den.Handikappvården - del är här frågan om ell slort genombron. Hälso-ochsjukvården - där grundläggande reformer nu håller på au genomföras.Läkemedelsraballen. Bosladslilläggen för barnfamiljerna.Föräldraförsäkringen. Den allmänna förskolan och andra vikliga familjepolitiskareformer. Längre semester och kortare arbetsvecka. Satsningen påarbelsmiljöfrägorna - cenirala då del gäller arbetslivels förnyelse. Avskaffande av karensdagarna isjukförsäkringen och andra vikliga sjukförsäkringsreformer. Vi har införtpensionsliltskollen för dem som saknar ATP eller har låg ATP, och del ärsannertigen en väsentlig reform. Detsamma gäller förtidspensionsreformen, somi realiteten var en kraftig sänkning av pensionsåldern för dem som haft etthårt och slitsamt arbeie. Dellaskall inte glömma bort. Och om han karakteriserar del som ganskaringa insatser, då vill jag fråga honom: Vilka av dessa reformer skutte herrCarlsson vilja ha ogjorda? Jagslår inte här i kammaren för alt pä någol säll odla hisiorieskrivning, men herrCarissons inlägg uppfordrade mig. Tillherr Ringaby vitt jag bara säga all jag kan förslå hans första inlägg. Efter,vill jag minnas, tre angrepp här på väsentliga socialpolitiska reformeroch på socialpolitiken i slort har han ell behov av all förklara sig. Reformarbeldgår nu vidare. Vi diskulerar frågan om den rörliga pensionsåldern ochjag haraviserat ell förslag titt näsla års riksdag. Jag hoppas att kommeralt stödja del. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. iVikmanshyttan (c) kort genmäle: Herr talman! Försl några ord angående arbetet ien uiredning. sade någonting om att man i en utredning kundefå hoppa av från den uppfattning man hade och atl del visst fanns belägg fördel. Fär jag säga lill all i pensionsålderskommittén var delen majoritet av socialdemokrater och representanter för de fackligaorganisationerna. Den majoriteten plus vår förelrädare kom enhälligi fram lillatl man skall sänka pensionsåldern . Vad majoriteten här görär inte att tidigarelägga reformen, utan majoriteten se-narelägger reformen.Del är skillnaden mellan oss. Jagförstår all har ell behov av all ägna sig ål historieskrivningför . Jag vill säga all del inte var något fel på min historieskrivningheller. Sedan var del så atl vi under 1960-talel hade en socialdemokratiskmajoriiel, och del innebär väl all man på del hållet Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. också bär ansvarel för vadsom skedde och inte skedde. Menfår jag ställa en fråga till herr socialministern. På vilken punkt har vi saglnej till del reformarbeie som skett under 1960-ialei? Min arbeie i andralaguiskoiiel och i socialförsäkringsulskollel har visal mig all ambitionernahar varit all åsladkomma erforderiiga förbättringar i de framställningar somherr socialministern har presenterat . Jag håller med om atl detibland kan ha varit diskussion på något område om framkomstvägarna. Det kan havarit diskussion om i vilken turordning man skall föra upp ärendena. Då har vihävdat - och det understryker jag - frågan om sänkt pensionsålder som väsentligav skäl som jag har beskrivit här. Men jag tror atl ambitionen alt åstadkommaökad trygghet över huvud taget för de många människorna, herr socialministern,har funniis i lika hög grad inom som inom något annal parti i denhär kammaren. HenRINGABY (m) kort genmäle: Jo då, herr socialminisler, moderaia samlingspartiet har myckel slortinlresse för den röriiga pensionsåldern. Den ligger hell i linje med våruppfattning om ell bra pensionssystem. Del har nog funniis för lilel röriigheli systemet lidigare. Alljag räknade upp tio mycket angelägna sociala reformer för vilka moderaiasamlingspartiet och de andra tvä borgerliga partierna har varit pådrivandeberodde bara pä att vi ofta beskylls för att inte vara ell socialt pådrivandeparti här i . Därför tyckte jag det var lämpligl au göra denuppräkningen. Del framgår fakliskt med myckel slor tydlighet au flera brareformer har genomförts här i sedan socialdemokratin blev svagareoch de borgertiga partierna blev starkare - det är inget tvivel om det. Det är bara en sak som kanske kan bekymra när detgäller den här pensionsreformen som vi lar , och det är kostnaderna förden. Hela reformen är räknad i koslnader på ett basbelopp av . Vad basbeloppet kommer attvara 1976 eller 1977, när reformen skall betalas, vel vi inte . Menförmodligen blir beloppet myckel högre än , så denna reform kommeralt kosta ålskilliga hundra miljoner mer än vad vi räknar - del äralldeles klarl. Jag vill med tillfredsstättetse notera att i VikmanshyUanhar retirerat när det gäller dessa egendomliga historieskrivningar.Prolokollet kommer på den punklen all i fortsätlningen tala sitt eget språk. Sedanskutte jag vilja säga en sak till : Det finns många i den härkammaren som är så titt åldern komna alt vi har minnen från 1920- och1930-ialen, från del gamla Fatligsverige. skall ha klart för sigall vi i hög grad är medvetna om människornas slällning i arbetslivet, och han kanju bara notera den fackliga rörelsens insatser, socialdemokratins insatser ocharbetarrörelsens insatser på arbetslivets område och på socialpolitikens områdeför atl hell enkell skapa bällre, mänskligare och tryggare förhållanden för destora löntagargrupperna. Jagskall inte, herr talman, kritisera patos på den här punklen. Menom tror atl han kan monopolisera vissa av dessa ling lycker jagdel finns anledning påpeka att arbetarrörelsen alltid varit pådrivare då delgälll reformpolitiken. HerrRingaby vill sänka skatterna, i är reformvänlig.Del ger en bild av i varje fall cenierns och positioner i mångaavseenden. Fårjag, medan jag har ordet, också säga lill i Boriänge alt jagredogjorde litet i princip för pensionssystemen i olika delar av väriden. Jagtycker att skall sludera dessa förhållanden, för de är ickeoväsentliga när vi diskuterar våra egna frågor seriöst och sakligt här iSveriges riksdag. Jag har tagit upp det därför atl man i olika sammanhang sökergöra gällande all vi skulle släpa efter, all vi i många avseenden skulle ståtillbaka när del gäller reformer och framsteg. Det är faktiskt icke så - delfinner man när man studerar förhållandena. Vi har alltjämt mycket ogjort här ilandel, men vi har sannerligen också fiyllat fram posilionerna på dl säll somgör all svensk reformpolilik och inie minsl svensk socialpoliiikinternalionelll tilldragit sig slor uppmärksamhel. Herr försie vice lalmannen anmälde all herrCartsson i anhållit atl titt prolokollet få antecknat alt han inteägde räll titt ytteriigare replik. HerrHYLTANDER (fp): Genom del beslut som kommer all falta pä grundval avsociatförsäkringsutskottets belänkande 1974:32 markeras en betydelsefull ochvikiig punkl i folkpensioneringens utveckling i vårt land - en milsiolpe pävägen lill Irygghel och ell rikare liv för våra medborgare ochi händelse av iråkad handikappsi-tualion. belyder dock inie all nyaförbäiiringar och reformer på områdei blir obehövliga framöver och auproposilionen 1974:129, som Ulskollsbelänkandel bygger på, skutte varaheliäckande i della hänseende. Men lål mig ullrycka min och folkparlieislillfredsslällelse över all vi har nån så tångl på irygghdsvägen. Delär också lillfredsslällande au man kunnal nå så bred enighet om delväsentligaste i förstagel och atl såväl proposition som ulskottsbeiänkandeaviserar kommande förslag om rörtig pensionsålder, elt krav som hardrivit slarki vid sidan av förslaget om en sänkning avpensionsåldern till och ävenså med för ikraftträdandet sombeslutet om den generella pensionsåtderssänkningen. Även socialminislern har isill anförande förebådat denna kommande reform. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkning'avden allmänna pensionsåldern, m. m. Folkpartiethar i sin partimolion nr 1974 jusl framhållit angelägenheten av dessabåda förbättringar av pensioneringssyslemd och fält sina önskemål tillgodoseddai del föreliggande förslaget. Även om man i utskottets belänkande formelltyrkar avslag på molionens klämmar är syftet med molionen nått och innehålleltäckt. Därför kan jag , herr lalman, yrka bifall lill ulskolletshemslällan. Delkan vara på sin plals all jag , när vi besluiar om en ny be-lydelsefullreform pä folkpensioneringens område, med några ord berör folkparlieis insalseroch insalserna frän människor lillhörande den liberala och frisinnade rörelseni vad gäller ulvecklingen på della område fram lill dagens förslag och beslut.Min framställning gör inte anspråk på atl vara heltäckande och inte heller påalt skildra insalser från andra håll. Jag vill betona all de beslut som faltalsom-reformer inom della område som regel har lagils under slor enighet och medbred uppslutning. Men som alla vel är del myckel som ligger bakom av förarbeteoch pådrivande inilialiv innan ell beslut kan fattas. Dagens beslut är ingetundanlag i del fallet. Sånågra dala om vad som har förevarit under den lid den svenskafolkpensioneringen nästan har hunnii komma upp i den åldersklass som är aktuellför medborgarnas pensionering. För 61 1/lyckades civilminister i liberala regering snabbt förvandla ell utredningsförslaglill en proposiiion, och beslöt i enlighet meddenna all införa folkpensioneringssysiemel i omfallande alla medborgareöver . Ålderdomsför-säkringskommillén, som ulredningen helle,avlämnade sill förslag . Remissliden var sall lill den 10januari 1913, och proposilionen lades fram . Bestulet iriksdagen fattades som sagt . Initiativetlogs emellertid lidigare av den kände ledamoten och brasiändarenAdolf , som väckte en motion till riksdag. Sedan följde en radutredningar, som i tur och ordning fick uppdrag atl förbäliraförslagen, ända fram lill älderdomsförsäkringskom-miliéns förslag år 1912.Under denna lid verkade ell flertal liberaler inom de grupper som genom uppropoch opinionsbildning sökie föra frågan fram ål. Förbällringsförslagefler 1913 ledde lill vissa posiiiva resullal under liden fram lill 1928, dåsocialminisler i C. G. Ekmans frisinnade regering lillsalie enuiredning som var allsidigl politiskt sammansall och log nämnd 1928 årspensionsförsäkringskommiiié. Den kommiiiéns diskussion om fondbildningen ipensionssyslemel byggde på en uiredning verkslälld av sedermera partiledaren ifolkpartiet . log sedan enhälligt det av ettsärskill utskott framlagda och i huvudsak på ulredningen och den följandepropositionen grundade förslaget. Efterkrigstidenskraftiga penningvärdeförsämring motiverade en form av värdesäkring avfolkpensionerna. pådrivande, och 1950genomfördes indexregleringen av folkpensionerna. var det dags attytlerligare förbälira indexet , också här med en folkparlimolionbakom. Ar 1959 fattade beslut om ATP, och efter ett omfattandeutredningsarbete antogs vid riksdag lagen om allmän försäkring (AFL),som trädde i kraft den t och som innebar en samordning mellansjuk- och moderskapsförsäkringen och folk-och tilläggspensioneringen saml ävennya ersättningsformer i pensionssystemet, bl. a. invalidiletstillägg ochinvali-ditelsersällning. Fr. o. m. den t ulgår s. k.pensionslillskoll, ell särskilt tillägg till folkpensionärer med tåg etteringen tilläggspension. Nämnas kan också 67-korlel för pensionärer - en sak somdrivits av och som särskilt förknippas med namnet iHuskvarna, lidigare ledamot av andra kammaren. Vihar lidigare fallal beslut om förbättrade villkor för pensionärer medinkomsler ulöver folkpensionen. Jag skulle ha varit glad om jag hade kunnatkonslalera all även änkornas pensionsproblem i dess hethel hade lösts,vilkel ejär fallet. Underden tioårsperiod som ligger närmasl bakom oss har motionsvägen ochpå annat sätt arbelal för förbättringar av pensionärernas villkor. På dettaområde har partikamraterna i och i år efler åråterkommit med molioner. Därulöver har vi haft partimolioner och framstötarfrän andra kamrater i dessa frågor. 1974 väckies elt tjugotal molioner inomdenna sektor från folkpartihäll. Nugäller del - belåtenheten över dagens posiiiva beslut titt trots -att inte slåsig till ro för framtiden. Redan nu vet vi att det finns förbättringar altgöra inom pensionssyslemel, och man kan vara säker på all ulvecklingen i samhälletkommer all medföra alt man upptäcker fiera angelägna behov inom denna socialasektor. ekonomiska termer relalivi blygsamma reform som beslöts 1913 kan kanske avmånga anses vara av mindre värde i jämförelse med de belopp som tillkommer dagenspensionärer - jag betonar att jag säger "i ekonomiska termer". Härskall man dock beakta atl nationen har hell andra ekonomiska möjlighelerän den hade då. Eu jämförelsetal: Statens totala ulgifler lorde vara ca400 gånger större än då, vilkel säger en hel del om de ekonomiska möjlighelernadå och . Det väsentliga var 1913 under regering åstadkomen början och alt denna gällde alla medborgare i . Vi har sedan kunnalgå vidare. Jagnämnde inledningsvis all dagens beslut är en milsiolpe på vägen och inte ellslutmål. Vi i är beredda atl forisäiia arbela för förbäiiringar avfotkpensionsförmånerna på den linje där liberaler och frisinnade verkalpådrivande ända . Jag ber all få yrka bifall till socialulskollels hemställan iföreliggande betänkande. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Jag tror inte jag skall behöva utnytfia hela den lid jag har anmält migför. Jag skall lill den utomordentligt sakkunniga redovisning som här har lämnatsav socialministern och representanterna för ulskollet anföra några meraallmänna synpunkter. Vidiskuterar i belydande förbättringar av pensionerna och ensänkning av pensionsåldern lill . Del är viktiga reformer, som ligger väli linje med svensk reformtradiiion. 1dag har fattat beslut om en omfattande omläggning av skallerna. Delbeslutet innebär bällre möjligheler för en ekonomisk utveckling, med omsorg omsysselsättning och prisstabilitet som de främsta riktmärkena. Tittsammansinnebär dessa tvä reformer en kostnad pä ca ; del ärattlså jättelika reformer. Dessa koslnader får av allt alt döma fult täckning iriksdagens beslut. Det belyder en irygghel inför den framlida ekonomiskaulvecklingen och de påfrestningar som den kan föra med sig. Jagvill gärna beteckna dessa reformer som betydelsefulla framgångar för ,ty reformerna var alll annal än givna pä förhand. I början av denna riksdaghade vi alla allvariiga farhågor inför de parlamenlariska problemen. Viupplevde dem i vårt land i form av del s. k. dödläget. Vi fick ständigarapporter om och belysningar av svårigheierna för parlamenten i andra länder.Uitryck som "demokraiins kris" kom till flitig användning. MedSlöd av ord som ålderspresident försökte jag underremissdebatten all formulera socialdemokratins syn på hur dessaproblem borde angripas och sade: "Del svenska folket har inie vall ettparlamentariskt dödläge. Medborgarna gav sin röst lill olika poliliska parlierför atl de i praktisk handling skulle gripa sig an med problem som människorupplever som väsentliga i sin vardag. Delansvaret har vi alla inför väljarna. Del ställer krav på oss. Endasierfarenheten kan visa om det kommer all bli möjligt all nå fram lill lösningar.Del skulle rimma dåligl med värt ansvar om vi från börian avskrev möjlighetenatl denna riksdag skall kunna visa handlingskraft och arbetsduglighet." Nuhar vi en del erfarenheler. De visar all dd går all nå fram lill lösningar. Denriksdag som började med rädsla för handlingsförlamning kan nu avslulas medbeslut i vikliga frågor, fattade av breda majoriteter i , och dennariksdagens handlingskraft har tveklöst varit lill fördel för den svenskasamhällsutvecklingen. Efterdel som förekommit finns del anledning atl underslryka allmoderalerna för sin del ansåg, när började, all del inte ens var värtatt försöka nå fram lill lösningar. 1 slällel för all inrikta krafterna på alllösa problemen lovade efter valet au de skulle satsa alla krafterpå all störta regeringen och framivinga ell nyval. Konfrontationen varvikligare än resultaten. fronlationstinje har varitoch är poliliska huvudtema, endast avbruten av en etter annanparentes om samförstånd. Dennakonfrontalionspolitik från sida har inte bara varit inriktad molsocialdemokratin och de parlier som varit med om de olika lösningarna ulanockså mot löntagarorganisationerna.