prot · FX0971 · 1974-12-31 00:00:00 — HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Frågan huruvida man skall ha tillstånd föratt få anordna en demonstration eller om det skall räcka med ansökan kommer attdiskuteras litet senare av en annan socialdemokratisk talare, och jag hänvisarherr till honom. När det gäller valprövningsnämnden vUl jag säga attdistriktsindelningen ju inte är någon stor fråga. Jag har försökt få reda påhur det förekommit överklaganden om detta, men jag har inte kunnatfå någon som helst upplysning om att det förekommit någonsådan prövning. Jag tror därför att valprövningsnämndens ledamöter orkar medsUt arbete även om det skulle bli ett överklagande på denna punkt, låt mig sägavart tjugonde år. När det gäller frågan om kungaförsäkran är jagnaturligtvis helt överens med i om att vi bör ha en mUd ochrättvis regering men det är ju inte statschefen som skall regera. Vad beträffar frågan om utlandssvenskarnas rösträtt harjag nu lyssnat tiU tre talare som replikerat mig, men ingen av dessa har tagitupp frågan hur man skaU kunna fastställa utlandssvenskamas tidigare kyrkobokföring.Det har hänvisats tiU att utredningen skall lösa så många uppgifter, men vUlman ta ifrån utredningen ett principiellt stäUningstagande den uppgiftenskuUe utredningen alltså inte orka med, men den skall väl kunna lösa de problemsom herrarna inte gör sig något som helst besvär att själva ange en lösning på.Kunde inte någon av herrarna avdelas för att i nästa replik gå in på detekniska förhållandena? Eller skall det överlämnas till i somkyrkobokföringsexpert att klara ut detta litet senare i debatten. Jag awaktardetta inlägg med spänning. Sedan sägs det att jag ställer upp vissa krav påkunskaper. Det har jag aldrig gjort! Men även herrarna kommer med sina krav;det ställs krav på kyrkobokföring här i vid något tillfäUe. Varförskall då det gälla? Man har tagit bort bestämmelsen om giltigt pass. HerrLindahl i svarade inte på min fråga varför han gått ifrån detkravet . Det måste vara fel att enutredning avslutar sitt arbete köra över den på det sätt som man nu viU göra.Utredningen bör ha möjlighet att göra även en principiell bedömning, och den ärden rätten som jag slår vakt om för utredningens del. HerrBJÖRCK i (m) kort genmäle; Frågan om valprövningsnämnden ärnaturligtvis, som i sade, ingen överdrivet stor fråga, men det är dock en principfråga, och det är därför som den har aktualiserats i det här sammanhanget. Sedan måste jag, herr talman, än en gång understryka attjag är lagen, m. m. besviken över de negativa tongångar som när det gäUer utlandssvenskamas rösträtt. När utskottsmajoriteten kom,med sin skrivning trodde jag att vi snabbt skulle kunna förvänta oss ett fallframåt för den här frågan. Men när jag nu lyssnat tiU , som radatupp en mängd svårigheter och problem som enligt hans förmenande föreligger,börjar jag misstänka att vi kanske får uppleva en ny förhalning av frågan - denhar ju förhalats ända . Vad det nu gäller är huruvida skall göra ettprinciputtalande eller inte. Det gäUer inte hur de rent praktiska frågoma skalllösas. Där finns en utredning, valtekniska utredningen, som just sysslar meddetta, och den skall vi inte köra över så långt är vi överens. Dessutom ärinte någon lämplig instans för utredningsarbete av det slaget. Jagtror att vi med stort förtroende kan lämna frågan om kyrkobokföring även omjag inte vUl bestrida i kompetens på det området tillvaltekniska utredningen. Men efter ett par decenniers debatt kring frågan omutlandssvenskamas rösträtt tycker jag att det är hög tid att denna utredning nufår ett klart och otvetydigt uttalande från med sig på vägen. Jagtycker inte att de svårigheter som här i debatten räknat upp ärav den karaktären att de skuUe förhindra från att göra ettuttalande i principfrågan. (vpk) kort genmäle: Jag skall inte polemisera mot vad herrJohansson i sade . Men det var en sak som jag glömdeatt säga. Jag hävdade att vi går emot överförande av fyraprocentsspärren tUldet kommunala valet. Vi viU markera detta genom ett särskUlt yttrande frånriksdagens sida. Det är fel att försvära för mindre partier att blirepresenterade. Det kan även påverka majoritetsförhållandena. Jag nämnde i mitt första anförandeatt skyddet för partinamn rent teoretiskt kan ha medfört det jämnviktsläge somvi har här i . Jag skall som exempel ange förhållandet i herrtalmannens egen kommun, .. Där är kommunistemarepresenterade i men inte i kommunfullmäktige i . Detsammanhänger just med en orättvis valkretsindelning. Det blev ettmajoritetsbyte efter senaste valet, så nu är det en borgeriig majoritet. Det ärinte hundraprocentigt säkert att detta omslag skett, om vi haft ett rättvisarekommunalt valsystem. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: i begär att viskall lägga fram konkreta förslag tiU lösning av de tekniska problem som kanuppkomma i samband med en vidgning av rösträtten för utlandssvenskar hardock den utredning som sysslar med dessa saker, och man kan förvänta sig attden noggrant penetrerar dem. Ändring i vallagen, nu m. När det gäUer kyrkobokföringen vUl jag helt allmänt stäUafrågan: Vilka speciella, nya problem uppkommer beträffande kyrkobokföringen omrösträtten vidgas på det sätt som vi har föreslagit? Man har ju redan tagitStäUning tiU denna fråga i och med att man infört möjligheter att rösta för demsom vistats utomlands högst . Jag vUl tacka för beskedet om utredningenom valkretsindelning och personval. Det är det tredje auktoritativa beskedetfrån socialdemokratiskt håU i denna fråga. Min förhoppning är att det ocksåskaU vara tredje gången gillt. i (s) kort genmäle: Det är märkligt svårt för minameningsmotståndare att föra ett tekniskt resonemang. De går helt enkelt förbiden frågan, trots att de är tre stycken som debatterar med mig och alltså bordeha tid att utveckla tekniska synpunkter De hänvisar på den punkten helt enkelttill den valtekniska utredningen, som skall lösa dessa problem. Eftersom herrarna har förklarat att det är så lätt, bordeherrama också kunna redogöra för det. Ni skulle kunna hjälpa den valtekniskautredningen, då ju herrarna tydligen anser sig sitta inne med lösningar. Mansäger att saken är klar i och med att vi har ett tidigare beslut om enfemårsgräns. Men det är mycket lättare att konstatera förhållandena beträffandekyrkobokföringen, om de ligger än om de ligger 30-40 årtiUbaka i tiden. Den stora skUlnaden är emellertidatt herrarna menar att det här bara gäller att avge principdeklarationer. Menvad hjälper det utlandssvenskar som viU ha rösträtt, om man inte praktiskt kanlösa problemen. Det verkar som om herrarna trodde att bara man förklarar iriksdagens talarstol att utlandssvenskarna har rösträtt skall de också kunnautöva denna rösträtt. Men så enkelt är det inte. Det bör vara i allas vårtintresse att de som tillerkänns rösträtt också får möjUghet att utöva den. Detproblemet löser man inte genom principdeklarationer. HerrWACHTMEISTER i (m); Valet i för ett par månadersedan var en utomordentlig åskådningsundervisning när det gäller attdemonstrera hur ett valsystem inte bör vara beskaffat. Man kan vara hursympatiskt inställd som helst till majoritetsval i enmansvalkretsar och detpositiva som personvalet medför med det valsystemet, men när ett parti, i dethär fallet det liberala, får av rösterna i valet men blott drygt 2procent av ledamöterna i underhuset - 14 mandat i stället för matematiskt 122 -kan ett sådant system aldrig accepteras. Då är det ju ett hån mot folkviljan. Valet i har aktualiserat de felaktighetersom vi har i vårt eget valsystem. Vid de två senaste riksdagsvalen i vårt landhar man, räknat efter antalet röster som de i representeradepartierna fick betala för varje mandat, uppnått nära nog hundraprocentigrättvisa, och det är mycket tillfredsstäUande. Vid senaste valet kostade ettmandat ca 14 400 röster för varje parti. Men när det gäller landstings- och kommunalvalenhar som bekant någon reform inte skett, och det är å andrasidan djupt otillfredsställande. I det senaste landstingsvalet fick ett parti igenomsnitt betala dubbelt så många röster som ett annat. Värst drabbat urrättvisesynpunkt synes ha varit. Där kostade det folkpartietöver 12 400 röster för varje mandat, medan socialdemokraterna kom undan meddrygt 2 200. Det är också ett hån mot folkvUjan. Så får ett valsystem intefungera ur demokratisk synpunkt. Det är också mycket negativt därför attförtroendet för poUtikerna hos allmänheten måste få en knäck när intepolitikerna har vett att ändra ett sådant valsystem. Jag har i motionen358 påtalat dessa brister arbete framlade kommittén förkommunala val sitt betänkande, betitlat "Kommunalaval". Där föreslås för landsting och kommuner i stort sett sammavalsystem, alltså med utjämningsmandat, som vi nu har i riksdagsvalet. Efter endel turer beslöts det att utredningen om den kommunala demokratin skulle utredafrågan så att den skidle kunna komma tUl avgörande års val.Konstitutionsutskottet har i sitt betänkande besvarat min motion genom attförutsätta att denna utredning skulle vara klar Efterpartiledaröverläggningar skulle sedan proposition framläggas ,vUket är nödvändigt för att beslut skall kunna fattas i så god tid attpartierna får nödvändig tid för förberedelser inför valet 1 976. Jag har inget yrkande därför att jag anseratt min motion blivit positivt behandlad och de krav jag ställt i stort settbUvit tillgodosedda. Jag vUl avslutningsvis bara uttala den förhoppningen attnågon ytterUgare fördröjning av det här ärendet inte skall ske. Vi behöver ettnytt valsystem i landsting och kommuner Vi behöver det för demokratins skuU,och vi behöver det också för vårt eget anseendes skull. Ändring i vallagen, m. m. HerrJOHANSSON i (s): har talat sig varm förmotionen 1179 om slopande av poUsmyndighets tillståndsprövning vid anordnandeav möten på allmän plats och har yrkat bifall tiU reservationen 7 av herrBemdtson i . i anför i sin reservationbeträffande den föreslagna ändringen i lagen 1956:618 angående allmänna sammankomsteratt denna ändring är en förbättring i förhållande till nuläget. På den punktenråder det samstämmighet mellan honom och mig. anför vidare i sinreservation att kravet pä polistiUstånd för anordnande av aUmänna sammankomsterskulle stå i strid med mötes-och yttrandefriheten. Så är naturligtvis intefallet. Ett i övrigt på den här punkten enhälligt konstitutionsutskott hardärför kunnat avstyrka motionen 1179. I och för sig är det ju glädjande att representanter förvpk vill värna om mötes- och yttrandefriheten i . Som bekant är den intesärskUt stor i länder som har regimer som står vpk nära. Kravet på tillstånd från polisen för att anordna allmännasammankomster Uar inte kommit till för att förhindra sådana. Tvärtom skulleman i stäUet kunna säga att polistiUstånd är praktiskt nödvändigt för att olikameningsriktningar skaU kunna framföra sina synpunkter till allmänheten. Allasom har praktisk erfarenhet av allmänna sammankoms- Ändring i vallagen, m. m. ter ochdemonstrationer vet att det aldrig brukar vara några problem att göraoffentliga arrangemang och få polistUlstånd till dessa. I praktiken går detockså faktiskt, , att få polistillstånd som man viUanordna ett möte eller en demonstration. Genom tiUstånds-förfarandet gespolisen möjliglieter att vidta sådana dispositioner att både trafik och annanverksamhet, som måste förekomma i samhället, kan pågå störningsfritt. Dedispositioner som polisen vidtar gör det möjligt att genomföra både möten påaUmän plats och demonstrationer. Jag yrkar därför bUall till utskottetsskrivning. HerrISRAELSSON (vpk) kort genmäle: Det råder inte så storameningsskiljaktiglreter vare sig meUan mig och i Trollhättaneller meUan mig och i . Jag hävdar emellertid fortfarandeatt den reglering som vi föreslår, som bara grundar sig på anmälan och som jagtidigare oemotsagd har påstått har tiUämpats i och fungerat bra,mycket väl skuUe kuima gäUa för hela landet. Sedan får vi komma ihåg att anledningen till att detfungerat så bra hittiUs är den tillämpning som skett. Det är inte alldelessäkert att vi får myndigheter med så liberal bedömning som vihittills haft, och då är det viktigt att ha en ovUlkoriigrätt att demonstrerafastställd i lag. i (s) kort genmäle: Det faktum att det krävs polistillstånd föratt anordna möten på aUmän plats gör, som jag sade i mitt anförande , detmöjligt för polisen att vidta nödvändiga dispositioner så att man både medhänsyn tiU trafik och annat kan genomföra en demonstration eller ett möte. Nusäger att de som vill anordna en demonstration i kanfå tillstånd , och han menar att det borde kunna utsträckas att gäUahela landet. Men, , åtminstone där jag har varit praktisktverksam har det aldrig varit några svårigheter att på en och fåtiUstånd från poUsen att genomföra möten och demonstrationer. Jag hoppas naturligtvis att noggrant harläst den kommunistiska motionen. Där står föUande: "De gör det omöjligtatt legalt reagera med snabba opinionsmöten på dagsaktuella händelser" Såskriver partiledare, som säger attdet är möjligt att ordna demonstrationer och få tillstånd på en och . Det är väl ändå en rimUg begäran att kunna följa tankegången i den egna motionen. (vpk) kort genmäle: Man kan ju läsa och tolka motioner olika,liksom vi konstaterade att man kan läsa och tolka lagtexter olika. JagvUl fastslå att den form för reglering som vi har föreslagit såvitt vi kan seinte erbjuder några svårigheter att tiUämpa. Jag vill ånyo påminna om vad jagsade och som gäUer generellt i alla sammanhang: det är inte alldeles säkert att vi iframtiden har polismyndigheter med samma liberala tolkning som vi har haftunder senare år I ett sådant läge är det en tUlgång att ha en reglering som germänniskorna ovUlkorlig demonstrationsrätt, så att de verkligen kan genomförademonstrationer när de vill. Polisen skall självfallet ha möjlighet att regleratrafiken och upprätthålla ordningen så att demonstrationen inte störs och attdemonstrationer inte korsar eller kolliderar med varandra. Det ligger i poUsenshand att reglera den saken. Ändring i vallagen, m. m. i (s) kort genmäle; Om man skuUe tillämpa den metod som herrIsraelsson är förespråkare för, innebär det helt enkelt att en kanske oseriösmötesarrangör före avgången av demonstrationståget skuUe kunnaringa tiU polisen och tala om att man är beredd att gå från en viss plats tUlen annan, med de problem som skulle följa för bl. a. trafiken. Jag tycker attherr , om han tänker litet närmare efter, borde förstå att det inteär möjligt att på ett praktiskt sätt lösa dessa frågor med den metod han ärförespråkare för. Jag tror det är någon som har sagtatt någon ordning får det ändå vara i parti. Det gäUer sammasak med möten och demonstrationer; det måste vara ordning och reda också där. HerrSVANSTRÖM (c): Jag tar till orda bara för att deklarera hurdet kan kännas att bU eller inte bli överkörd. Den frågan har ju diskuteratsett tag i kammaren. Som ledamot i valtekniska utredningen måste jag tillståatt för mig personligen har det principiella ställningstagandet som härföreslås i reservationen varit ganska lätt. Däremot är det alldeles klart attmånga tekniska och många andra svårigheter kräver för att man skallkunna lösa dem på ett rimligt sätt. Det var emellertid med största tvekan somjag i utredningen i enighetens namn gick med på att företa en omfattandeförfrågning tUl befintliga och uppspårade utlandssvenskar Emellertid är jag klar över att den målsättning somskissas i reservationen, om förslag i sådan tid att en eventuell vidgadrösträtt kan tillämpas vid val, är något som också valtekniskautredningen har helt klart för sig. Jag skuUe därför viUa göra denröstdeklarationen, trots det vänUga omnämnande av min person som ordföranden ikonstitutionsutskottet gjorde, att jag kommer att rösta med reservationen. Jagupplever självklart i det sammanhanget något av en dubbel lojalitet, men det ärsom sagt inte något principiellt svårt val för mig personligen. Sedan, herr talman, skulle jag bra gärna vUja säga någotom det frågeformulär som bl. a. i har kritiserat inte barahär i kammaren utan framför allt i en tidningsartikel, som jag vUl påstå intebekom oss särskUt väl i valtekniska utredningen. Det är inte fråga om någonkunskapstest av de här människorna. För att bevisa det skall jag läsa upp någraav de frågor som man ställer, att besvaras av alla: Har ni röstat vid något svensktval sedan ni utflyttat? Har ni då begärt att bli upptagen i särskUd rösUängd?Varför gjorde ni inte det? 4 protokoll 1974. Ändring i vallagen, m. m. Då finns det möjlighet att svara; Blev inte av. Fick vetaför sent. Visste inte alls om valet. Mitt arbete hindrade mig. Att fara och rösta kostar för mycket tid och pengar. Känner för litet tUl om . Därutöver vill jag ta några exempel på frågor i syfte attåstadkomma en vidgad information för att kunna göra ett röstdeltagande teknisktmöjUgt för fler utlandssvenskar: ni tiUräckUg information för att kunnarösta vid ett svenskt val; om hur ni skall få edert röstkort; om när ni skallrösta; om var ni skaU rösta; om partipolitiken i ; om var och hur ni fårtag på valsedlar? Detta, herr talman, nämnt bara som några exempel. I slutetkommer sedan några frågor om vem som är statsminister i , där det finnsmöjlighet att tipsa på t. ex. , , ,, , , och eller någon annan eller Vetinte. Beträffande de sista frågorna kan jag väl håUa med om att de i dettasammanhang förefaller att vara litet marginella, men tanken var väl, när vidatatekniskt bearbetade detta material och samkörde det med informationen omhur länge svenskarna har varit bosatta utomlands, att få fram vilken förändringsom inträffar i fråga om kontakten med hemlandet allteftersom åren går Jag har velat göra dessa påpekanden på ettstillsamt sätt såsom en utredningsman, kanske inte så seriös som många andramen en som ändå gör så gott han kan. Jag tycker det finns anledning att jagfick tUlfälle att göra detta, eftersom utredningen och jag personligen harvarit omnämnda i denna debatt. I detta anförande instämde i Trobro (m). i (s); Det var med stort intresse som jag lyssnadetill . Intresset minskade inte av att i Trobroinstämde i hans anförande. I reservationen 2 står att läsa; "Utskottet kanvarken mot bakgrund av det anförda eller eljest finna skäl för en begränsningav utlandssvenskarnas rösträtt vid val tiU till efterutflyttningen." förklarade att han kunde ansluta sig tilldenna reservation för en eventuellt vidgad rösträtt. Det står inte ireservationen, utan där står att alla tidsbegränsningar skall tas bort. Här har vi alltså fått uppleva hurtvå utredningsmän helt enkelt struntar i det fortsatta principiellastäUningstagandet inom utredningen och i stället i kammaren ansluter sig viss princip. För att anknyta tUl en liknelse som jag använde för en stundsedan så får vi nu uppleva hur två utredningsmän ger sig på det storakonststycket att hoppa jämfota över sig själva. HerrBJÖRCK i (m); Jag måste faktiskt reagera något inför herrJohanssons i TroUhättan tal om jämfotahopp osv. i samband med dessautredningar. Jag skulle förstå hans moraliska indignation bättre, om han var lika upprörd varje gång vi här i får vara med om hur hans Nr 71 partivänner i regeringen med stor glädje och på löpande band under vissa tidsperioder desavuerar sittande utredningar för att nå olika partipolitiska fördelar Den tid som föregick det senaste valet bjöd på ganska mycket av sådant. Vad som närmast uppkallade mig var emellertid herrSvanströms lagen, m. m. inlägg om den valtekniska utredningens frågeformulärtiU utlandssvenskama. Det upptar en rad frågor, som jag tycker icke hör hemmai en sådan enkät: Vem är statsminister? När är nästa val? Ingen har såvitt jag vet kommit på tanken att stäUa sådanafrågor tiU svenska medborgare bosatta inom landet och på något sätt förknippafrågorna med spörsmålet huruvida vederbörande skall ha rösträtt eller inte. Vadjag pekat på är att den metoden innebär en sammankoppling mellan kravet påkunskaper och rösträtt. En sådan sammankoppling har förekommit i andra länderför att hindra gmpper från att få rösta, och jag tror att alla ledamöter ikammaren anser detta som något ytterst olämpligt. Det är inget fel att valtekniska utredningen kartläggerutlandssvenskarnas förhåUanden. Jag tycker att det är bra att man gör det. Menjag reagerar mot att man förser en sådan enkät med rena politiskakunskapsfrågor. Vi kan exempelvis förestäUa oss konsekvenserna för den händelseatt utredningen eller dess majoritet skulle vilja utnyttja sådanaundersökningar i den allmänna debatten för särskUda syften. Det vore ytterUgtallvarligt om så skulle komma att ske. i TroUhättan (s): Jag känner ingen djupare moralisk indignationöver vad som händer i denna debatt, men jag ville konstatera det intressanta iatt utredningsmän nu plötsligt tar ställning inför kammaren innan utredningenär färdig och medan de frågeformulär som i har kritiseratmen försvarat är ute hos de tillfrågade. Jag tror att i och de somtycker som han har missuppfattat avsikten med de stäUda frågorna. Pä denpunkten vågar jag svara för hela utredningen. Det är ingalunda fråga om någonform av kunskapstest, utan svaren skaU databehandlas med avseende påtidsaspekten i vad avser närmaste kontakt med hemlandet. Jag försökte att sägadet förut. Därigenom kan man möjligen få svar på spörsmålet om intresset föroch vetskapen om vad som händer i har ökat eller minskat. Jag är den förste att erkänna att detta frågeformulärskulle vara felaktigt, om det kunde uppfattas som en kunskapstest. Vi kunskaps testar inte i boende röstberättigade, och så skall självfallet inte heller ske med utlandssvenskarna. Det är, , fråga om ett rent vetenskapligt arbete, och vi har för denna uppgift anställt en mycket kvalificerad person. Ändring i vallagen, m. m. TUl sist några ord till iTrollhättan. Mina gymnastiska kunskaper är begränsade, och jag känner inte tillherr avancerade jämfotahopp. För min egen del står jag stadigt medbåda fötterna på jorden. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 21 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 310Nej - 19 Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 21 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 avherr m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkställdes.Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 165 Nej - 164 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. o 2maj 1974 Punkten 9 * Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels Ändring i valreservationen nr 3 av , och förklarades den förra lagen, m. m.propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 21 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat;