prot · FX09106 · 1974-12-31 00:00:00 — Enofficer som exempelvis är medlem i moderata samlingspartiet och propagerar bådeprivat och i tjänsten för elt djupt orättvist konservativt samhällssystem ochsom dessutom aktivt försvarar USA-imperalismens utrotningskrig i Vietnamutsätts däremot inte för några som helst diskriminerande åtgärder. Enofficer som uttalar sin sympati för palestinierna - som ju också FN har gjort -betraktas som icke pålitlig. Generaler som skickar svenska agenter tillarabländerna för att spionera där för räkning betraktas däremot sompålitliga. Ettannat faktum är alt när krigsmaklen skall öva olika anfallssituationer sä handlardet nästan uteslutande om att fienden kommer från öst. Dettalas ofta om att krigsmakten inte skall syssla med politik. Detta läter juneutralt och vettigt. Men vad som i realiteten sker är atl politiskabedömningar och politisk propaganda är elt slående inslag i den militäraverksamheten. Detta kan intygas av dem som gjort sin värnplikt. Och dennapolitiska propaganda domineras av djupt konservativa och i många styckenreaktionära inslag. Detborde vara en självklarhet att anställda i olika grader inom krigsmakten skallha rätt att hysa en politisk åsikt. Lika självklart är alt den politiskaåsikten inle skall bestämmas av överbefälhavaren. Bordedet inte herr försvarsminister, vara så att en så viktig statlig institutionsom krigsmaklen lill sin karaktär skall avspegla de uppfattningar som råder isamhället i stort? Ämnar man frän regeringens sida öppna det slutna system somkrigsmakten utgör och tillåta att alla politiska uppfattningar där förkomma till tals? Eller ämnar man även i fortsättningen understödja dereaktionära strömningar som än , efter 40 är av socialdemokratisktregerande, fritt för härja inom det svenska försvaret? Jag har kanske först anledning all framhålla att officerare - detgäller ocksä andra utbildare - inle i sin tjänst får lov att utöva politiskpropaganda. Man har vid försvarsorienteringar osv. atl hålla sig till de beslutsom riksdag och regering har tagit. Del är självklart alt det i det sammanhangetinte skall förekomma politisk verksamhet. Meni anslutning till vad säger vill jag göra honom uppmärksam på attbara för att en person går ut och påstår alt han blivit omplacerad pä grund avatt han är socialist - eller om det är någonting annat han säger - så är detinte i och för sig självklart att det är detta som har lett till omplaceringen.Det borde inse. Närdet gäller krigsplaceringar - jag antar att det är ett sådant fall åsyftat - är det många människor som blivit omplacerade på grund av åldereller nedsatt hälsa eller på grund av alt man inte har uppehållit sinfärdigheter. Men det kan ocksä bero på att man inte befinns lämplig för ensädan tjänst. Detta väcker ju normalt inget uppseende. Men del är klart all omen person finner anledning alt rikta uppmärksamheten på hur han har placerats iett sådant här sammanhang blir det diskussion. Detta att fullgöra tjänst i sittrepetionsförband - det må vara som chef eller som deltagare i övningen - äremellertid i verkligheten en mycket ringa del av de arbetsuppgifter man utför.Det mesta utför ju officeren på annat sätt. Därför kan jag inte se alt detfinns anledning att i anslutning lill fall som förekommit göra några ändringari den ordning som tillämpas. Jaghar mot denna bakgrund förtroende för försvarsledningen när det gäller alldisponera de personalresurser som finns. Ang.militär personals räll att ge uttryck för politisk uppfattning HerrMÅBRINK (vpk): När det gäller majoren har han inte propagerat för någrasom helst politiska åsikter i tjänsten, såvitt jag kan förstå. Men jagåberopade ju i mitt inlägg andra officerare som verkligen tillämpar denmetodiken. De sitter emellertid i orubbat bo - dem har man inte vidtagit någrasom helst åtgärder mot. Sedanmåste jag säga: Det är inte majoren som från början sagt att hanblivit diskriminerad på grund av sina politiska åsikter. Den första version somöverbefälhavaren lämnade i anledning av åtgärderna mot var juatt åsikter inte kunde vara förenliga med krigsmaktens anseendeinåt och utåt. Sedan ändrade ÖB som bekant motiveringen - som ju ÖB brukar görarätt sä ofta -och sade att motiveringen för att beröva major hanskrigsplacering skulle vara att majorens omdöme kan tänkas svikta i kritiskasituationer. Deltaär ju de omdömen som överbefälhavaren har gjort - det är motiveringarna. Vadär det då för åsikter som skulle skada krigsmaktens anseende inåt och utåt? Vadär det för åsikter majoren har? Jo, han har sagt att han är anhängare av ettsocialistiskt samhällssystem. Han har också sagt - öppet, privat, såvitt jagförslår utanför tjänsten - alt han har sympatier för palestiniernas rättvisakamp. Detär ju politiska omdömen som ÖB här har gjort och en viss politisk uppfattningsom ÖB inte har accepterat. Tar försvarsministern dä avstånd frän de härmotiveringarna som ÖB har lämnat när det gäller majoren? De två faktorer som varit avgörande för ÖB:såtgärder är alltså detta med palestinierna och majorens socialistiskauppfattning. Och jag frågar: Tar försvarsministern avstånd från ÖB:s handlande? I den kommuniké som överbefälhavaren har gett ut heter Ang.mililär personals rätt atl ge Ultiyck för politisk uppfattning "Ändringen av majorSture Karissons krigsplacering beror inte pä hans Denberor på min och övriga militära myndigheters tveksamhet om hans omdömesförmågai kritiska lägen." Sästår det alltså i den kommuniké som jag har föll och som väl för anses varauttryck för vad man här har menat. Jaghar ingen anledning tro någonting annat än att det har gällt en bedömning avlämpligheten i detta fall. skall vi självfallet inte här, eftersom depersoner det gäller inte är närvarande, gå in i en sådan debatt. Men nog bordeherr Måbrink kunna ha förståelse för alt även i ett sammanhang, där det gälleren person som har gjort sig politiskt kontroversiell, kan finnas andra grundersom gör atv vederbörande är olämplig för en viss befattning. Det behöversåledes inte kopplas till hans politiska åsikter, som här görgällande. Överbefälhavaren har sagt att det inle finns ett sådant samband, ochjag har anledning att tro pä det. HerrMÅBRINK (vpk): Då borde man ju tala om för en person som är utsatt för sädana häråtgärder vad den verkliga anledningen är. Men det har man inle talat om. Jagvidhåller emellertid fortfarande att anledningen till att majoren förfiyltalsär de två uppfattningar han har redovisat. Delfinns andra exempel. Låt mig här ta det fallet då vi diskuterade atomvapeneller inte atomvapen i det här landet. De officerare som när den debatten pågickvar motståndare till ett svenskt atomvapen utsattes också för diskriminerandeåtgärder och plockades undan, medan de som propagerade för ett svensktatomvapen har ännu högre befattningar . Eller se på exemplet med förreöverbefälhavaren, som uttalade sin stora sympati för USA-imperialismens krig iVietnam. Honom vidtog man inga som helst åtgärder mol. Nej,del är klart bevisat all en socialistisk uppfattning inle tolereras inom densvenska krigsmaklen . Det är ett faktum, herr försvarsminister! Jag skall inle föriänga denna debatt sä mycket. Men serhär spöken milt pä ljusa dagen. Han borde vara medveten om att det inomofficerskären finns många som på sin fritid aktivt deltar i det politiskaarbetet och alltså har markerat var de hör hemma politiskt, men inte blir deutsatta för någon förföljelse för det. Nej, det förhåller sig inte på det sättet som herrMäbrink säger, han må sedan konstruera vilka fall som helst. Det kan ändå intepä något sätt rubba den grundläggande inställning som vi har, nämligen att maninle för driva politisk propaganda i utbildningsarbetet, men självfallet harvar och en rätt all i övrigt hysa vilken politisk uppfattning han vill. (vpk): Ja, vissl förekommer det all officerare i krigsmakten aktivt deltar ipolitiskt arbele, men var hörde hemma politiskt? Jo, pä den borgeriiga kanten, främst inommoderata samlingspartiet. Men sä fort som någon officer 106 Om förbud för markägare all inhägna rekreationsområde här i landet offentligtredovisar en politisk åsikt som hör hemma på väns-lerkanlen, alltså en socialistiskuppfattning, vidtar man åtgärder. Detta har hänt i ett flertal fallunder årens lopp, del är hell bevisbart. Överiäggningenvar härmed slutad. §5 Om förbud för markägare att inhägna rekreationsområde Herr jordbruksministern erhöll ordel föralt besvara i (s) i kammarens protokoll för den 16oktober intagna fråga, nr 235, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd föreslå sådanändring i naturvårdslagen atl markägare inte utan särskilt tillstånd frånstatlig eller myndighet kan inhägna eller på annat sätt utestängaallmänheten från värdefullt rekreationsområde. Medstöd av 17 § naturvårdslagen kan ge föreläggande om s.k.stängselgenombrotl, dvs. markägare som sätter upp stängsel kan tvingas anordnagrind eller genomgång i stängsel om området är av betydelse för allmänhetensfriluftsliv. kan dessutom ge föreläggande om borttagande avstängsel om det är uppenbart att stängslet endast avser atl utestängaallmänheten. a. hällande av vilt inom hägnad är föremål för granskning av en särskildarbetsgrupp inom . En rapport med förslag till åtgärder väntasi början av nästa är. Jagser med viss oro pä del tilltagande antalet hägnader för vilt i olika delar avlandet och är beredd att vidta de åtgärder som krävs för att pä elt lämpligtsätt reglera denna fråga och slå vakt om allemansrätten. Jag kan nämna att regeringen i den proposition omändring i naturvårdslagen som inom nägra veckor läggs pä bordkommer all föreslå bl. a. vidgade möjligheter atl ge föreläggande omstängselgenombrotl och borttagande av stängsel och över huvud atl hällarekreationsområden tillgängliga för allmänheten. i (s): Jag ber att fö tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Densvenska allemansrätten är en unik räuighet, och den är grundläggande förallmänhetens möjligheter atl fritt kunna ströva i skog och mark. Det kännsdärför myckel tillfredsställande all jordbruksministern i sitt svar så klartmarkerar sin vilja atl värna om denna rättighet. Delär riktigt som jordbruksministern säger alt man med tillämpning av 17 §naturvärdslagen har vissa möjligheter alt vidta åtgärder mot dem Ang.tillsa I lande t av begärd utredning om en särskild bolagsform för mindreföretag som inhägnar område vilketkan anses utgöra värdefullt rekreationsområde för allmänheten. Men enligl minmening är 17 § naturvärdslagen för svag, därför alt den kan tillämpas förstsedan en inhägnad gjorts. Del är också ganska lätt alt kringgå paragrafen genominförande av viltbestånd. Jag anser därför att denna paragraf borde fö ettsådant innehåll att kommun eller statlig myndighet när skäl härför föreliggerkan förhindra alt inhägnad sätts upp. Personligenär jag, liksom jordbruksministern, mycket oroad över utvecklingen på deltaområde, åtminstone i , där del tycks bli alll vanligare all markägareskaffar sig alibi för inhägnad av mark genom all uppge att vetenskapligt försökpägär inom inhägnat område. Del är enligl min mening rimligt att det prövasingående, huruvida de s. k. vetenskapliga försöken verkligen fyller någolväsentligt syfle. Tillsist, herr talman, vill jag än en gång uttala min tillfredsställelse överjordbruksministerns svar, som ställer i utsikt vissa skärpningar av naturvärdslageni syfte att värna allemansrätten. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Ang. tillsättandet av begärd utredning om en särskild bolagsform för mindreföretag Herr statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr Nyquisis (fp) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr238, och anförde: har frågat mig när regeringen kommer atl tillsätta denbegärda utredningen om särskild bolagsform för mindre företag. Direktiv för en utredning som innefattar bl. a.denna fråga kommer att offentliggöras före november månads utgång. Jag ber att fö lacka statsrådet för ett myckel tillfredsställande svar. Närriksdagen beställde en skyndsam, förutsättningslös och obunden utredningutgick den självfallet ifrån att det inle skulle behöva la så aUskriva direktiven. Det är förvisso en hell tillfredsställande lidsmarginal manhillills rört sig med, nämligen . Men om man hade dröjt längre - detvill jag starkt betona - skulle del verkligen ha varit fara i dröjsmål. Delär en slor krets av ägare och anställda i små och medelstora företag med ettaktiekapital som med rätta är oroade för vad som skall skevid , dä man stär inför ett krav pä en höjning avaktiekapitalet. Man mäste då antingen övergå lill annan verksamhetsform, medpersonligt ansvar, eller också hamnar man i en tvångs-likvidationssiluaiion.Personligen tror jag mycket pä den nya bolagsform som antytts av lagutskottet,en bolagsform där kraven pä ett högt mini- mikapilal och endetaljerad årsredovisning kan reduceras. Där kan inte minst - och det hoppasjag kommer fram i direktiven - minorileisskyddel i fö-mansbolagen erhålla entillfredsställande utformning, nämligen på det sätt som antytts i lagutskottetsbelänkande. Jag ser också gärna all de anställdas situation i den nyabolagsformen regleras på lämpligt sätt. Jag tänker dä på frågan om insyn ochinflytande. De associaiionsrätlsliga och arbelsdemokratiska övervägandena börenligt min mening flätas samman till en modern och framsynt helhetsprodukt. Jagber atl fö tacka för svaret. Ang.omfånget av offentliga utredningars betänkanden Överiäggningen varhärmed slutad. § 7 Ang. omfånget avoffentliga utredningars betänkanden Herr statsrådet erhöll ordet för atl besvaraherr i Skärstad (c) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 264, till herr statsministern, och anförde: i Skärstad har frågat statsministern, om statsministernanser det vara motiverat att ge sädana direktivatt betänkandena presenteras i ett omföng som ger enskilda människor reellamöjligheter att tränga in i utredningsförslagen. Frågan har överiämnals tillmig för besvarande. Dethar i olika sammanhang från regeringens sida betonats att det är angeläget attuiredningsbelänkandena skrivs pä ett enkelt och lättfattligt språk. Omfönget påbetänkandena är däremot beroende av utredningsuppgiftens karaktär, och någragenerella direktiv kan inte ges i detla hänseende. Alla betänkanden innehålleremellertid en sammanfattning pä högst något tiotal sidor. Viktigareutredningsförslag presenteras dessutom ofta i mera fylliga, friståendesammanfattningar. HerrJOHANSSON i Skärstad (c): Jag ber atlfö lacka för svaret pä min enkla fräga. Utredningsväsendetär, så som det är organiserat i värt land, ell väsentligt inslag i detdemokratiska styrelseskicket. Genom remissbehandling av utredningsförslag ikommuner och organisationer och genom en bred debatt bland allmänheten kan deolika besluten fattas med en bred förankring i folkopinionen. Men en förutsättning för all man i de kommunala nämnderna och iorganisationernas styrelser och bland allmänheten skall kunna tränga in iförslagen äratt de presenteras på ett koncentrerat och lättfattligt sätt. Om såinte sker kommer remissbehandlingen att innebära atl de olika förslagen endastgranskas av experter pä olika former av kanslier. Den demokratiska förankringenav de fattade besluten kommer därmed atl urholkas. Jag tror alla har märktatt böckerna inom blivit väsentligt Ang.omfånget av ofjentliga utredningars betänkanden tjockare under de senasteåren. Ständigt höjs krav på föriängda remisstider för all man skall hinna sättasig in i de olika förslagen och fö dem rejält genomlysta. Bygglaguiredningenomfattar över 700 sidor, huvudbetänkande omfattar nära 1 000sidor, och till detta kommer ungefär lika mycket i bilagor. Utredningen omsamlevnadsundervisningen omfattar 800 sidor. Man skulle lätt kunna görauppräkningen ganska läng över utredningar med stor betydelse för enskildamänniskors levnadsvillkor. Jag kan peka pä barnsiugeutredningens belänkande ombarns frilid, på social-ulredningen eller på den flod av tjocka böcker som deolika bostadsutredningarna presenterade, jag kan fortsätta med U 68 osv. Det skulle vara en fördel för demokratin, om dessa utredningar hadepresenterats på ett sådant sätt atl de varit tillgängliga för envar. Omutredningarna befinnes sitta inne med värdefullt bakgrundsmaterial bör väldetta kunna publiceras i andra former. Statsrådet svarar atl det ges enöversikt i slutet av utredningar och dessutom frislående sammanfattningar. Menlät mig ta ett exempel. Det är ju en utredning somberör de fiesta människor i vårt land - de många ungdomarna och de mångaföräldrarna, skolstyrelserna och kommunerna. Om nägon förälder kommer ochuppmanar statsrådet: mig litet information från , sä atl jagkan fö ett grepp om innehållet, tror jag slatsrådel för svårt att kunna räckadem någonting så att de på en enkelt och snabbt säll kan fö grepp överinnehållet. Jag hoppas atl alla som sitter och skriver tjocka betänkanden tar delav den här debatten i efterhand. Jag blir djupt rörd över de vackraförmaningsorden till utredningarna och vill gärna all de via riksdagsprotokolletskickas vidare. är emellertid sanningen inte alltid sä dystersom här påstods. När del är stora, tjocka betänkanden som rör frågor som angårsnart sagt varje människa - t. ex. , som i praktiken rör allabarnfamiljer - finns del ofta många olika former av presentation av förslagen.Del finns inte bara utredningens egen presentation i betänkandet och i sammanfattningen,utan intresserade organisationer brukar ocksä göra populära sammanfaUningar avförslagen och debattinlägg av olika slag. Skall man ge en rättvis bild avinformationsarbetet rörande utredningsförslagen bör man kanske ocksä ta hänsynlill alla dessa andra informationsvägar, som kompletterar de officiella. i Skärstad(c): Jag använde inte ordet dyster och jag tycker inte heller att jag gavnägon särskilt dyster bild av ulredningsförslagen, men jag tror att det är enallmän uppfattning ule i landet aU det behövs en förändring. Jag har ingentingemot alt det görs en grundlig redovisning av elt utredningsförslag, men jaganser del angeläget för framtiden atl en sädan re- dovisning ges en låt migsäga lekmannamässig version så att ännu fier människor i värt land fårmöjlighet alt sälla sig in i vad det är fråga om. Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Ang. utn>1tjandet av nedlagda ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalterför kriminalvårdens behov Herr justitieministern erhöll ordet för altbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 239, och anförde: har frågat mig i vilken utsträckning möjligheternatillvaratas att, som alternativ till nybyggnad, för kriminalvårdens behov avlokalanstalter utnyttja nedlagda ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter. Sedanen tid tillbaka pågår undersökningar om möjligheten atl eventuellt utnyttjanedlagda ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter som lokalanstalier inomkriminalvården. Frågan måste dock bedömas mot bakgrund av den sjunkandebeläggningen vid kriminalvårdens anstalter. Ang.utnyttjandet av nedlagda ungdomsvårdssko -lor och nyklerhels-vårdsansialter förkriminalvårdens behov Jag ber atl fö uttrycka min tillfredsställelse också över detta svar,även om den sista meningen är en aning kryptisk och kanske kan utvecklas någotav statsrådet. Denproposition beträffande lagstiftning oni kriminalvård i anstalt som behandladesi våras innehöll ett förslag om att korttidsstraffade, som ådömts fängelse iupptill , skulle placeras i riksanstall. Ijuslitieutskottei hadenägra av oss en känsla av att förslaget, utöver vissa behandlingsaspekter,betingades av den relativt goda tillgängen dä och pä platser Iriksanstalier, av vilka många är nya, och av svårigheter att snabbt fö framplatser på lokalanstalier. ändrade på förslag av justilieulskolletlagen så alt alla som ådömts upp till straff skulle placeras ilokalanstalt. Det innebär förvisso en ökad press pä lokalanstalternas resurser.Samtidigt ligger i liden en medvetet ökad satsning på frivärden och en starkt minskadanstaltsintagning. berättade att Kumla saknarföngar och att vårdare avskedats. De behövs alltså i frivärden. Statsrådet harlill yttermera visso uttalat att kanske 300-400platser på våra anstalter skulle vara till fyllest. Ävenom sålunda pressen på lokalanstalternas resurser något har ökat bör manuppenbariigen vara försiktig med utbyggnad av systemet. handhas dessafrägor av efter anvisning av kriminalvärds-styrelsen, som haren särskild grupp för kriminalvärdsreformens genomförande. Arbetet är enligluppgift nu inriktat pä markanskaffning för två lokalanstalter, i Helsingborgoch i , och utarbetande av lokal- 8 protokoll 1974. program som såvitt jagförstår skall sträcka sig 15 är framöver. hoppas jag atl vi även har fött enöversikt av lokalbeständet på del socialpolitiska omrädel. Jag har personligerfarenhet av atl man lade ned en delvis nybyggdungdomsvårdsskola utanför utan atl man, när beslutet togs av ,visste vad den anstalten skulle användas till. Det är den typen av anstalt ochinstitution - del rörde sig om Morängens ungdomsvårdsskola, som används förnykterhelsvärdsändamäl - som man mycket lätt skulle kunna slussa in päkriminalvårdens område. Härbehövs alltså en samordning av kriminalvärdens och socialvärdens resurser. Minfråga till statsrådet är nu: Vem häller i denna vikliga samhällsekonomiskafråga? Är det som har fött direktiv från justitieministern isamråd med socialministern? Och vad menas egentligen med meningen i svaret:"Frågan måsle dock bedömas mot bakgrund av den sjunkande beläggningen vidkriminalvärdens anstalter"? Bakgrunden är ju den att lokalanstallerna, vilket framgår av namnet,skall vara belägna så att de intagna kan fö kontakter med sin miljö. Problemetär alt visseriigen finns del ungdomsvårdsanstalter elc, som i och för sig kanvara intressanta och kanske lämpliga, men de ligger tyvärr inte där detföreligger behov av lokalanstalier för kriminalvården. Vi kan ju inte fiyltadessa anstalter lill en annan ort. Tyvärr blir vi därför nödsakade att på ettpar ställen, t, ex, i , bygga ny lokalanstall. Eftersomherr nämnde vill jag säga att behovet av lokalanstall därredan är fyllt. Vi har därför inte behov av någon mer lokalanstall i , Ansvaretför denna successiva utbyggnad, som är avsedd att pågå ,ligger hos och . Vi för se om denminskning i beläggningen som jag talat om kommer att hålla i sig. Denna kannaturiigtvis i och för sig betraktas som positiv, men den för med sig att vi nuinte har samma lokalbehov som . HerrNYQUIST (fp): Jag tolkar justitieministerns uttalande så atl del föreligger enverklig samsyn och samordning när det gäller socialvårdens och kriminalvårdensresurser. Jag är helt tillfredsställd med det uttalandet, Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Ang.marknadsföringen av pornografi Herrjustitieministern erhöll ordet för alt besvara () ikamrnarens protokoll för intagna fråga, nr 240, och anförde; har frågat mig om jag anser atl nu rådande förhällandenbeträffande marknadsföring av pornografi av olika slag (tidningar,annonsering, marknadsshower) är tillfredsställande. Enav grundtankarna bakom 1971 ärs reform av lagstiftningen om pornografi är atlden enskilde i vidaste möjliga omfatlning själv bör fö bestämma vilkaframställningar i skrift, bild eller andra medier han vill ta del av. Nuvarandestraffrättsliga bestämmelser på detta område har därför främst till syfte att hindraatt pornografiska framställningar påtvingas nägon mot hans önskan, I 16 kap, 11§ stadgas sålunda ansvar bl, a, för den som på eller vid allmänplats genom skyltning eller annat liknande förfarande förevisar pornografiskbild pä sätt som är ägnat att väcka allmän anstöt. Såvittsärskilt gäller tidningar bör i detta sammanhang framhållas, att den aktuellareformen visseriigen innebär att möjligheten till tryckfrihetsrättsligaingripanden mot pornografi har bortfallit; Sett mot bakgrund av tillämpningenav tidigare gällande bestämmelser synes emellertid denna ändring knappast hahaft någon praktisk betydelse för den efterföljande utvecklingen sävitt gällermer allmänt spridda tidningar och tidskrifter, I den män utvecklingen likvältagit sig uttryck som väckt förargelse hos en bredare allmänhet har dessreaktioner inte uteblivit.