prot · FX09109 · 1974-12-31 00:00:00 — Motionärerna anser i varje fall för barntilläggel skulle kunna tillämpa den 18-årsgräns somgäller i ATP-systemel, De frågorna hör intimt samman med eflerievandeskyddetoch borde alltså utredas av pensionsälderskommittén. Folkpartietoch har väckt var sin motion, som tar upp den orättvisa somskapades 1960, Man gick plötsligt ifrån behovsprövning för dem som blev änkorefter medan man hade den kvar för dem som tidigare blivitänkor. Det var någol alldeles oförklariigl som man gjorde 1960, Man lätbehovsprövningen finnas kvar för somliga änkor medan man generellt tog bort denför andra. Vi tycker alt den härproblematiken också skall utredas. Vi har från mo- derata samlingspartietinte i är väckt nägon motion i del här ärendet, men vi har motionerat däromunder mänga år - jag tror att vi har tjatat om del här problemet i lio års lidutan alt fö rättelse. Därför är del helt naturiigt att vi moderater nu backarupp de tvä motionerna frän och . Folkpartietsrepresentant har en egen reservation, av vilken det framgår att man vill utredadet här problemet vidare. har ingen reservation, vilket beror påatl ulskoltsledamöter har tänkt om i den här frågan. De sägerall de har ändrat uppfattning, och del kan man göra om man har skäl till det. Jaghar tittat litet närmare på de fall som gäller dem som blev änkor före den 1juli 1960 och vilkas änkepension är behovsprövad. Före della datumhade man alltså en mycket hård behovsprövning beträffande änkor. De måste vara55 är gamla för atl få full änkepension - ligger åldersgränsen som bekantvid 50, De kunde fö änkepension om de var 53 är, men behovsprövningen i dessafall var mycket härd. De som arbetar med dessa frägor pä riksförsäkringsverketsäger själva att man var myckel restriktiv , Änkor kunde naturiigtvisfö änkepension före 55 ärs ålder om de hade hemmavarande barn, men barnen måstedä vara under - och inte 16 som . Även därvidlag var det en myckethårdare prövning. Nuhar det alltså gått mer än 14 är , och alla de änkor somdä var , eller möjligen 53, och som fick full änkepension är nu heltnaturiigt ålderspensionärer eller avlidna. De är alltså borta ur bilden, ochderas problem är lösta pä annat sätt. De är ointressanta i del härsammanhanget. Men de änkor vilkas pensioner blev hårt behovsprövade och somhade barn - och således var yngre 1960 - finns kvar än . Jagtycker alt det är ganska intressant att fråga: Hur klarar de sig? Hur mänga ärde? Hur lever de? Det borde faktiskt utredas för att man skall fö reda på hurden här kategorin har det. Om de lever på socialunderhåll vore det välrättvist om de - liksom de som blivit änkor efler den - kunde födet utbytt mol pension. Samhällsekonomiskt är del egalt vilket man ger dem, mendet kanske kunde vara skönare för dem all fö en pension i stället för någotannat bidrag. Jagtror inle all det kan röra sig om särskilt stora kostnader, men jag tycker i varje fall skulle kunna utreda den här problematiken och verkligen lareda på hur det förhåller sig med den här gruppen: kvinnor som blivit änkor föreden , Därför tycker vi moderater och folkpartisterna att ocksädenna fråga skall utredas av pensionsålderskommittén. Även centerpartisten herrBörjesson i har väl samma uppfattning. Vidare,herr talman, skall jag bara något kommentera vad som stårpå s, 14 i utskottsbetänkandet, där socialförsäkringsutskottet refererar vadsom uttalades av pensionsförsäkringskommitté. Jag skall göra deteftersom svenska folkel - även om det nu inle i nägon större utsträckning ägnarsig ät atl läsa utskottsbetänkanden - såvida del ändå skulle komma pä tankenatt läsa socialförsäkringsutskottets betänkande kan- Allmänegenpension m. m. AUmänegenpension m. m. ske skulle kunna fö denuppfattningen atf socialförsäkringsulskottet rent av vill avskaffaänkepensionerna. Socialförsäkringskommitténundersökte ju om det egentligen fanns nägra skillnader mellan männens ochkvinnornas situation i det aktuella avseendet och om inle ocksä männen skullebehöva ett efterievandeskydd. Både man och kvinna kan självfallet ställas i enmyckel besväriig försörjningssituation, om makan eller maken går bort och detfinns smä barn i familjen. Vi är väl ense om att när skäl föreliggerhärför ett efterievandeskydd bör kunna utgå även till mannen, om det finns enförsörjningsbörda. Därom råder alltså inga delade meningar. Utskottet skriver längstned på s, 14: "framhöll i sitt slutbetänkande kan det enliglutskottets mening - med hänsyn lill samhällsutvecklingen och till kvinnornasökade utträde i arbetslivet - ifrågasättas om pensionssystemet i dess nuvarandeutformning erbjuder en ändamålsenlig form för efterie-, vandepensionen iframtiden. Med hänsyn härtill anser uiskottei sig böra förorda, all frågan hurett efterievandeskydd som är neutralt i förhållande till kön kan närmareutformas nu blir föremål för fortsatta, mer ingående överväganden," Vikan väl alla vara överens om all del inte är något kontroversiellt i denskrivningen. Det heter vidare: "De riktlinjer i fråga om utformningen avell framtida pensionssystem som angivits av pensionsförsäkringskom-mitién börenligt utskottets mening ligga till grund för det fortsatta utredningsarbetet,som lämpligen bör bedrivas inom ramen för pensionsälderskommittén," Jag vet inle om jag hundraprocentigt kan svära på varje ord i denna delav uttalandet. Jag är helt medveten om att det finns olika uppfattningarom hur eflerievandeskyddet skall utformas. Jag tror all del är enskillnad i uppfattning mellan å ena sidan unga och kanske medelålders familjer,där båda föräldrarna arbetar, och å andra sidan äldre familjer - kanske ute iglesbygden - där bara den ena maken arbetar. Jag tror alt den skiljelinjen gårigenom alla partier. Denmoderna synen är att man skall knyta ett efterievandeskydd till behovet, lillom den efterievande har en försörjningsbörda, har svårigheter påarbetsmarknaden osv. Andra tycker alt man skall ha ett generellt utgåendeefterievandeskydd. Personligen har jag fött den uppfattningen atl mankanske kan ifrågasätta om bara änkeståndet eller änklingssilua-tionen, dvs.enbart del förhällandel alt man blir ensam, skall vara pen-sionsgmndandeoavsett om man är i arbetsför älder och kanske har stora inkomster. Vi kan haolika uppfattningar om det, men jag har, som sagt, tyckt atl frågan är sä passintressant att vi kan låta utreda den. Jaghoppas alt utredningen inte känner sig alltför bunden i den här situationenutan kan se friskt och ta nya initiativ pä omrädel. Sedan för vi väl se vad denen gäng kommer fram till. Självfallet kan jag inle redan nu säga att jag kommeratl biträda vad som kommer atl föresläs. Vi för läsa utredningens förslag säsmåningom och se hur vi skall ta ställning lill det dä. Idet här sammanhanget vill jag slå fast tvä saker, som jag tycker ärutomordentligt viktiga. Den första är rättstryggheten när det gäller elt pensionssystemsom innebär en mycket långsiktig förpliktelse. När man harställt in sig på ett visst pensionssystem för man inle ändra pä det så där utanvidare. Jagvill påminna om all moderata samlingspartiets representant ipen-sionsförsäkringskommillén, i , avgav ett särskilt yttrande,där han bl, a, sade: "Kraven på rättssäkerhetsgarantier avseende denallmänna försäkringen, t, ex, ATP, accentueras av möjligheten att man genomriksdagsbeslut kan ändra förmånerna," Det diskuterade vi mycket när ATPinfördes, och många var skeptiska mot ett statligt pensionssystem som skullekunna kullkastas genom ett enkelt riksdagsbeslut. Jag undrar vad man skullesäga, om ett privat försäkringsbolag plötsligt skulle ändra pensionsförhållandena för människor som har tecknat en pensionsförsäkring. Den härrättstryggheten måste vi alltså slå vakt om, säger i sitt särskildayttrande: "Tungt vägande skäl mäste finnas innan man ens diskuteraringripande förändringar av ett sådant system," Jag hoppas alt vi ocksä kanvara ense om att man inte kan kasta ett pensionssystem över ända sä att manäventyrar rättssäkerheten för människor. Detandra som kommer in i det här sammanhanget är ATP-systemel, När jag har talatom änkepensioner har det tiden gällt de änkepensioner som utgårinom folkpensioneringen. Det finns ju ocksä ett efterievandeskydd iATP-systemel, Där är pensionen knuten till en inkomst som man har betalatavgifter för, och sädana pensioner för självfallet icke ändras. Även om man kandiskutera en omprövning av folkpensionens änkepensionsdel för man inte ändraATP-systemets änkepensionsdel, som är grundad pä inbetalda avgifter. Jaghar, herr talman, velat göra ett par randanmärkningar, ett par småreservationer till skrivningen pä s, 14 i utskottets betänkande, för alt vjskall vara pä det klara med vad det är vi talar om. Det skall bli intressantatt någon gäng i en avlägsen framlid, när pensionsälderskommittén för tid altsyssla med det här, se vad den kommer fram lill. Dä för vi ta slutgiltigställning lill de här frågoma. Meddetta, herr lalman, ber jag atl fö yrka bifall till reservationen 1 vid socialförsäkringsutskottetsbelänkande nr 24. AUmänegenpension m. m. I detta anförandeinstämde (). Fm FRCNKEL (fp): Jag vill först uttrycka min tillfredsställelse över all socialförsäkringsulskotteti sitt belänkande nr 24 har förordat att elt efterievandeskydd som är neutralti förhällande lill kön skall bli föremål för mera ingående överväganden. Del ärelt gammall folkparlikrav som i är framförts i fm tredje vice talmannenNettelbrandts och herrar och Hylländers motioner. Vi hoppas nu attarbetet i pensionsälderskom- AUmänegenpension m. m. mitten skall leda tillgenomförande av den allmänna egenpension som motionerat om sedanår 1966, Dendel av motion som handlar om ATP för vård i hemmet är redanbifallen och hänvisad lill pensionsälderskommittén. Däremotvill utskottet inte heller , som sade, undanröja deninkomstprövning som enligt gällande bestämmelser skall ske i fräga om pensiontill kvinnor som blivit änkor före , Dessa änkor kallar sigsjälva för undanlagsänkor, och del är precis så som en av dem uttryckt det i entidning : "Vi tillhör en gmpp kvinnor som är skyfflade rakt uti vägkanten och ingenting har blivit gjort för oss," Jag frågar också:Finns det verkligen nägon rimlig anledning till att de som blivit änkor eflerden skall ha en ekonomisk trygghet som de som blivit änkor föredelta datum inte åtnjuter? Skall del inte vara en målsättning att försöka föjämlikhet i Irygghetsfrågorna? Utskottetavstyrker min motion 153 med samma motivering som . Utskottethänvisar till sitt betänkande 1972, Jag har slagit upp detta betänkande. Vadsäger man där? Jo, man hänvisar till sitt betänkande 1971, Jag läser dä ibetänkandet för att se varför man avvisade motionens krav. Det gjorde man avtvä olika skäl: dels av statsfinansiella, dels av sociala. Låtmig, herr talman, citera frän utskottets betänkande 1972: "Även om detunder en följd av är skulle komma att finnas änkor som på grund avinkomstprövningsreglerna inte skulle ha samma generösa möjligheter tillänkepension som andra änkor ansåg utskottet sig inte kunna tillstyrka en säkostnadskrävande reform som elt slopande av inkomstprövningen skulleinnebära," Det var alltså del statsfinansiella skälet. Dessaänkor minskar i antal är frän är - det framhöll ocksä , 1974 uppgårantalet enligt en uppgift från till 13 019, Skulle viverkligen inte ha råd i alt ge dessa änkor samma förmåner? Det är klartatl om vi håller på att diskutera delta i tio är till så har vi inga av dessaänkor kvar. Jag hoppas dock att frågan skall kunna bli löst innan vi kommer sälångt. Vilketär dä del sociala skälet? Jag citerar ur betänkandet 1972: "Ettavskaffande av inkomstprövningen för övergängsänkor skulle visseriigenundanröja den orättvisa som otvivelaktigt råder mellan olika kategorieränkor men skulle ytteriigare markera den olikhet som enligt gällanderegler föreligger mellan änkor med rätl lill änkepension och andra utanmöjlighet att erhålla motsvarande inkomstförstärkning," Det var alltså detsociala skälet. Utskottetsäger att visseriigen skulle en orättvisa försvinna, men det skulle ändå finnasvissa orättvisor kvar. Del är tyvärr så att vi inte kan avskaffa allaorättvisor på en gång. Men enligt min mening är varje orättvisa som avskaffasen liten bil av vägen mot det slutliga mälet. När nu utskottet förordar enutredning angående efterievandepensionens framtida uiformning innebär detenligl mening alt utredningen även skall pröva dessaundanlagsänkors situation. Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall lill reservationen 2, vilket också innebärbifall lill reservationen 1 i motsvarande del, Idetla anförande instämde (). i (c): Låt mig allra först uttala min tillfredsställelse över utskoitetsbehandling av motionen 677 av herrar i Skärstad och iNennesholm samt mig själv rörande efterievandeskydd för hemmafru. Vi är mycketglada över den välvilliga behandling som denna motion har rönt. Men,herr lalman, anledningen till att jag begärt ordet äratt jag vill närmarekommentera en motion, nr 678, som är väckt av min partikamrat mig och i vilken vi hemställt om en snabb översyn av gällande regler förerhållande av änkepension i syfte att eliminera de orättvisor som gällandebestämmelser innebär i de fall dä makens död inträffat före den 30 juni 1960.Vi vill att de som blivit änkor före detta datum skall behandlas pä samma sättsom de som blivit änkor efter . Urhumanitär synpunkt men framför allt av rättviseskäl är del angeläget att selill atl dessa s. k. övergängsänkors pensionsförhåltanden rättas lill. Somtidigare under debatten framhållits av både och fm är detfräga om en mycket, mycket liten grupp änkor. Det skulle vara intressant altveta exakt hur många det kan vara, men under alla förhällanden är det ett litetantal. Därför kan det inte bli fräga om så stora utgifter för samhället, ominkomstprövningen slopas för kvinnor vilkas män avlidit före den 30 juni 1960.För de änkor som berörs betyder det emellertid förbättrade ekonomiskamöjligheter och en mera tryggad existens. Jagser del, herr lalman, framför allt som en rättvisefråga och inte minst som enjämlikhetsfråga att man eliminerar den orättvisa som här föreligger, och jagyrkar bifall till reservationen 2, vilket ocksä innebär bifall till reservationen1 i motsvarande del. AUmänegenpension m. m. Fm började sitt anförande med atl uttrycka tillfredsställelseöver att de synpunkter som förts fram i folkpartiels motioner ända sedan 1966nu har beaktats av socialförsäkringsulskottet. Lät mig då bara stillsamt erinraom att del inle bara är som har motionerat i denna fråga. Ävensocialdemokratiska ledamöter, inte minst socialdemokratiska kvinnor, har varilfiiliga motionärer när det gällt att åstadkomma neutrala pensioner. År 1967väcktes sålunda en socialdemokratisk motion som tillstyrktes av andralagutskottet och bifölls av . Det innebar all frågan gick lillpensionsförsäkringskommiltén för utredning, och kommittén har sedan dragit uppvissa riktlinjer men inte lagt fram något egentligt förslag. Nuär väl den debatten ganska ointressant all föra . Huvudsaken är altutskottet nu har varil fullt enigt rörande motionerna om hur ett fram- AUmänegenpension m. m. lida pensionssystem skallutformas. Man har i utskottet varil helt enig om att del bör utredas om det ärlämpligt och möjligt att fö ett neutralt pensionssystem och hur deti så fall bör utformas, I de väckta motionerna har berörts en mängd frågor avstor betydelse för familjepen-sionssyslemets framtida uiformning, och därmedhar pensionsålderskommittén fäll ännu fier svära nötter att knäcka. Utskottetsäger ju att den kommittén bör vara ett lämpligt fomm för denna frågasbehandling. Delär naturiigt att socialförsäkringsulskottet inte har tagit ställning i sak utanlämnat frågan öppen. Det blir utredningens sak atl lägga fram förslag. Jag trorinte, , att det är särskilt meningsfullt alt vi diskuterarhur pensionssystemet bör utformas. Den debatten bör nog anstå lill dess vi harfött ett slutgiltigt förslag frän pensionsförsäkringskommittén. Jag vill gärnaunderstryka att utskottet visseriigen inle har tagit ställning men ändå givituttryck för atl de synpunkter som förts fram av pensionsförsäkringskommitténoch ganska utföriigt är redovisade i utskottets betänkande bör bli vägledandei det fortsatta utredningsarbetet. Därför skulle det vara litet förhastat altdra den slutsatsen atl vi kommer att fö ett pensionssystem för änklingar avsamma slag som vi har för änkorna. Det är möjligt alt tyngdpunkten ipensioneringen i stället för läggas pä förekomsten av barn, alltså att knytafamiljepensionen till barnen i stället för till vuxna människor. Vi kanske medandra ord för lägga tyngdpunkten pä själva försörjningsbegreppet. Sådanasynpunkter kan man ha på denna fräga. Men vi får som sagt vänta med dendebatten. Jag finner det i varje fall inte otroligt attpensionsförsäkringskommittén kommer fram lill förslag som går i den riktningen. Ävenom det har rätt stor enighet i utskottet i den mest betydelsefulla ochviktigaste frågan är det, som sagt tidigare, alldeles riktigt allvi inte blev hell eniga om den stora gmppen motioner. framhöll juockså att han tyckte alt ytteriigare fem motioner borde ha gäll till utredning.När det gäller reglerna för inkomstprövning för dem som man brukar beteckna somövergängsänkor - fm har kallat dem för undantagsänkor - har det varitett kärt ämne för ledamöter. Del framhöll också . Fråganhar blivit en lång följetong i ända sedan vi genomförde reformen,och vi har haft motioner år . Men har lika konsekventavslagit alla propåer i det sammanhanget. Argumenten för och emot är välkända.Jag tycker därför inte att det kan vara nödvändigt att upprepa dem; eftersomdiskussionen gäller samma frågor som tidigare blir det i stort sett sammaargument som kommer att anföras nu som . Men jag vill ändå säga någraord till och . Utskottetföreslär nu en utredning som syftar till ett pensionssystem som är neutralt iförhällande till kön, och i del instämmer säväl hert Ringaby som denfolkpartistiska reservanten i utskottet och fm , Om man nu menar allvarmed detta förslag ler del sig, i varje fall för mig, inkonsekvent att samtidigiföreslå en utredning som syftar till nya förmåner för vissa grupper av kvinnor,ulan att ens nämna om dessa förmåner även borde Vill manåstadkomma ett könsneutralt pensionssystem - det hoppas vi att viskall fö, och det kommer vi troligen också att fö - mäste man rimligtvis sluta att framföra krav pä förmåner som är förbehållna det ena könet, nämligen kvinnoma, HertRingaby säger att dessa frågor hör så intimt samman att det är rimligt att deockså utreds tillsammans. Jag har motsatt uppfattning. Jag tycker inte alls attde hör intimt samman. När vi nu föreslår en utredning om ett könsneutraltpensionssystem tycker jag att det är motsägelsefullt att föreslå enutredning om införande av nya pensionsförmåner för personer av det ena könet.Jag tycker inte det är riktigt konsekvent. Centerpartisterna svarar givetvisför sig själva, men jag tycker att det är konsekvent av dem - de har inteändrat sig på den punkten, om jag minns rätt - att stödja utskottet i dennafråga. Men låt mig ändå säganågra ord om de olika förslagen. Fråganom pensionsrätt för de frånskilda kvinnorna behandlades av pensionsförsäkringskommittén,som avvisade tanken på sådan pensionsrätt. Kommittén tyckte inte det skullevara lämpligt att utvidga pensionsskyddet till denna grupp. Motiveringen härförhar redovisats i utskottsbetänkandet - de intresserade kan läsaHen där. Utskottsmajoriteten instämmer i denna motivering. Fråganom rätt till änkepension för frånskilda kvinnor som lilldömts underhällsbidraghar även tidigare varit uppe till prövning i . Detta framgår ocksä avutskottsbetänkandet. Tanken avvisades med den huvudsakliga motiveringen attunderhållsbidrag utgår i mycket fö fall,och bidragen är då ofta mycketblygsamma. En sädan pensionsrätt skulle därför egentligen inte ha sä storbetydelse. HerrRingaby önskar en utredning på denna punkt. Han vill veta under vilkaförhållanden dessa änkor lever, om de lever av socialunderstöd osv. Men det ärpå det sättet att om en änka på gmnd av behovsprövningen inte för pension - låtmig här understryka vad sade, nämligen att prövningen numera ärmycket liberalare än tidigare - och hennes ekonomiska situation sedan ändras,så kan hon när som helst återkomma och söka pension på nytt. Är det sä att honlever under sådana förhällanden att hon måste söka socialbidrag är det ganskasäkert att hon beviljas änkepension. Dethar ocksä föreslagits att de änkor som pä gmnd av femtondelsregeln erhållerreducerad pension skall garanteras minst en hel änkepension. Det är givetvis,tycker vi, främst en arbetsmarknadsfråga, eftersom det i första hand är frågaom att skaffa dem arbete och i andra hand om att ge dem ersättning fränarbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen är föremålför en allsidig och omfattande utredning, och detta är anledningen till att vihar yrkat avslag på den här motionen. När det slutligen gällerde yrkanden som hert Ringaby har pläderat för - att rätten till änkepensionoch rätten till barntillägg skall upphöra först då barnet blivit 18 är - vill jag anföra att ocksä den frågan har utretts, nämligen av familjepolitiska kommittén. Kommittén kom fram till en mot- Allmän egenpension m. m. 6 protokoll 1974. Allmänegenpension m. m. satt uppfattning ochmenade att det snarare kunde anföras skäl för atl sänka åldersgränsen, eftersom16-ärsgränsen närmast torde la sikte på tillsynskostnaderna. att det fanns skäl som talade för en höjning av åldersgränsen förbarntillägg, eftersom dessa tillägg tillkommit för atl täcka konsumlionskostnaderna. Jag kan anknyta till vad jag började med. Eftersom den här frågan hardiskuterats så mycket i tycker jag att jag kan nöjamig med vad jag nu anfört. Slutsatsen skulle alltså bli, att bör beslutaavslå de reservationer som är fogade lill utskottets betänkande och bifallautskottets skrivning i övrigt. Jag ber alt fö yrka bifall till utskottetshemställan. FmFRyNKEL (fp) kort genmäle: Jag vill än en gäng poänglera för att jag visst delaruppfattningen att vi bör söka fö ett könsneutralt pensionssystem. Här är detemellertid inte alls fråga om att nägon ny gmpp skall fö pension, utan om engrupp kvinnor som har blivit så att säga diskvalificerade och somalltså inte erhållit den pension som jag tycker alt de rättmätigt skulle hahaft. Närman inför ett nytt pensionssystem skall det ju finnas övergångsbestämmelserför människor som måste passas in i det nya systemet. Detta är väl ocksä herrFredriksson medveten om. Därför har vi menat att utredningen skulle se överdenna fräga och undersöka hur denna grupp änkor genom en övergångsform skullekunna anpassas lill det nya systemet. HertRINGABY (m) kort genmäle: Utskottets värderade ordförande poängterade att denutredning som socialförsäkringsutskottet nu beställer skall syssla med justkönsneutraliteten i pensionssystemet. Han nämnde också att eflerievandeskyddetbör knytas till familjer som har bam och där den efterievande har vårdansvaretför minderåriga barn. Därom är vi väl alla ense. Men det räcker inte med detta, stär det faktum att det kan uppstå oerhört svåra försörjningsproblem fören kvinna som blir änka vid 50-60 ärs älder och som inte har nägra hemmavarandebam i familjen. Detta gäller särskilt för kvinnor i glesbygden, där del intefinns något arbete, osv. Problemet är alltså inte så enkelt som man kansketror. Man kan inte bara knyta frågan till förekomsten av barn, utan man måstekoppla in en rad olika faktorer. Ingen är ju intresserad av att åstadkomma enförsämring pä området och ställa de efterievande i en sämre situation. Hen- () kortgenmäle: Låt mig säga till att vissl kan det väl finnas änkor somhar det sä besväriigt att det kunde finnas motiv för att de skulle fö sinpension. Men att de inte för det är ju en situation som de delar med mångaandra människor i samhället. Vi kan ju se på sådana gmpper som alla ensamslående medbarn. Det gäller både män och kvinnor. Det finns många äldre människor ochhandikappade som har svårt med sin försörjning.