prot · FX09132 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag vill verkligen inte tillvita herrarnanågra uppf;illningar som ni inte har uttryckt själva, utan jag försöker lyssnauppmärksamt. Delsom föranledde min fråga lill i Skärslad var all han undrade ommänniskor verkligen skall behöva resa uiomlands för all skaffa läkemedel som devill ha. Då måsle man ställa frågan: Betyder del all i Skärsladvill all vi i skall lillhandahålla alla läkemedel som finnsulomlands?Nu hoppas jag all jag inie lar fel, om jag tolkar hans senasle inläggsä all han inie anser det, utan alt han i huvudsak stöder den svenskaläkemedelslagsliftningen. Men atl det var berättigat atl ställa frågan efterherr första inlägg, tror jag all han fär acceptera. Tillherr vill jag säga samma sak. Jag uppfattade så alt hanmenade all var och en som är sjuk bör gå lill en legitimerad läkare, och sedanav vederbörande slussas vidare till den fria vårdsektorn, om del finns någonbehandlingsmetod där som passar för honom eller henne. Om det är räll uppfaltalär vi överens, eftersom jag också anser att man bör gå till läkare om man ärsjuk och inte lill andra som är mer eller mindre självulnämnda isjukvårdsbranschen. Sedansade all del är önskvärt all man rensar borl del som är dåligloch okunnigi i den fria vårdseklorn. Del belyder all anser attdet finns det som är dåligt och okunnigt i den fria vårdsektorn. Det är bra allhan säger della. får man nämligen intrycket av den deball som förs, atldet räcker med all man förklarar alt man är hälsofrämjare för all man skallaccepleras. Så är del ju inte, ulan behandlingsmetoderna skall ligga i linjemed vetenskap och beprövad erfarenhei, som delta begrepp uppfattas avden svenska expertisen. Då är vi överens. Omlättnader i det ekonomiska trycket på kommuner och landsting Överläggningenvar härmed sluiad. §6 Om lättnader i det ekonomiska trycket på kommuner och landsting Herrfinansminislern STRÄNG erhöll ordel för atl besvara (vpk) den16 oktober framställda interpellation, nr 97, och anförde: har frågat mig om jag har för avsikt att underhöslriksdagen framlägga förslag om ålgärder, som skyndsammast möjligi kan lättadel ekonomiska trycket på landets kommuner och landsling - exempelvisöverlagande från statens sida av personalkostnaderna vid barnstugorna saml ellstailigl grundbidrag lill kommunerna för utgivande av kommunallbostadstillägg. har också frågat mig om jag är beredd allframlägga förslag i om befrielse för kommuner och landsting från atlerlägga arbetsgivaravgift. Kommunernasekonomiska förhållanden utreds av den kommunalekonomiskaulredningen. Enligl sina direkliv skall ulredningen bl. a. kartlägga och bedömakommunernas framlida finansieringssilua-lion. Häri innefattas dä såvälskalleinkomsler som siaisbidrag, avgifter Omlättnader i det ekonomiska tiycket på kommuner och landsting Dessafinansieringsformer kan inie bedömas var för sig utan mäste ses i etthelhetsperspektiv som dä även innefattar olika avvägningar av den kommunalaverksamhetens framtida inriklning och omfattning. Självfalletmåste man avvakla utredningens arbete på dessa punkler innan ställning las lillde av aktualiserade förändringarna i slatsbidragsgivningen.Härmed harjag besvarat den första frågan i inlerpellaiionen. Närdel gäller frågan om arbelsgivaravgiften vill jag framhålla all denna avgiftulgör en del av den loiala arbdskoslnad som alla arbelsgivare har all belalaför sin arbdskraft. Avgiftshöjningen ulgör en ersällning för en i annal fallutgående höjning av lönekostnaden. Kommunerna kan som arbetsgivare inte i dessaavseenden isoleras från den övriga delen av arbetsmarknaden. Med hänvisninghärtill är jag således inte beredd all framlägga förslag om all kommuner ochtandsting befrias från arbetsgivaravgift. Avslutningsvisvill jag erinra om all kommunerna i likhel med slalen har atl läcka sinaofrånkomliga utgifter från samma källa, nämligen de svenska skattebetalarna.Det arrangemang som inlerpellanlen föreslår, innebärande att utgifterna överflyttasfrån kommunerna lill staten, medför inte någon lällnad för skallebeialarna. Hen (vpk): Den ekonomiska siluaiionen för kommuner och landsling har klartframiräil under de senasle månaderna. Uldebileringen har höjls beroende på alllandsling eller primärkommuner och i mänga fall bådadera höjt skalleuilagel.Parallellt med skallehöjningarna har kraftiga prutningar pä anslagsäskandenaförelagils. Del är alltså inte så all kommunalmännen plölsligl fäll ambitionerall lösa alla eflersalla problem. Man kommer nog närmare sanningen om manhävdar all lill bilden hör slark återhållsamhet i fråga om all bygga ut densociala servicen och l. o. m. försämringar på vissa områden. Många kommuner -däribland i mill egel hemlän - har kommii upp lill emellan 27 och 28 kronori ul-debilering. Införhöstens budgetmöien i kommuner och landsting framgick alt skallehöjningar varall vänla i 160 av landels 278 kommuner och i 13 av 23 landsling. Del framslodklart atl i många falt skulle de höjda kom-munalskallerna komma all i delnärmasle la ut den planerade sänkningen av slalsskalten för siorainkomstgrupper. Kommunalskatleuivecklingenåierspeglar givelvis ell händelseförlopp under gångna år. Ålskilliga uppgifteroch ulgifler har lagls på kommunerna. Slalsbidragen har varit otillräckliga.Kommunernas möjligheler att låna har varit begränsade. Skallestoppd dämde uppangelägna behov. Allt della har medverkat till ell läge där kommuner ochlandsling lvingals höja skallerna för all kunna fullfölja gjorda ålaganden. Det är dess värre inte såatt vi här har all göra med en engångsföreteelse. Tvärtom finns det mångatecken på alt kommunernas koslnader kommer alt stiga och atl de svårigheter somkommit lill ullryck kvarstår och kanske t. o. m. förvärras. Detvar mol bakgrund av dessa förhållanden som jag framslällde min inierpellalionlill finansminisler Slräng vid höslriksdagens börian. Jag vill tackafinansministern för svarel, men lyvärr ger det inte myckel hopp för dekommunalpoliliker som med djup oro sell hur slaiens egna åtgärder ökalutgifterna för kommuner och landsling och som hoppals på siörre ekonomiskaålaganden från slaiens sida. Svarel ger heller inie mycket till de storagrupper låg- och medelinkomsttagare som Ivingas konstatera hur de stigandekommunalskatterna äter upp lönehöjningar och utlovade sänkningar avslalsskalten. Finansministernhänvisar i sitt svar till den kommunalekonomiska utredningen och menar alt manmåste avvakla ulredningens arbeie innan man lar ställning lill de förändringari slatsbidragsgivningen som har aklualiserals i interpellationen. Men är delgivel alt så måsle vara fallet? Vihar kommunislerna all man i avvaktan på den loialaöversynen av uppgifts- och kostnadsfördelning mellan stal och kommuner myckelväl kunde bryta ul några områden, där det ekonomiska trycket på kommunernaborde kunna tältas genom statliga insatser. Jagvill erinra om att i en skrivelse lill regeringen redan1971, strax efter beslut atl begära en utredning, framhöll atl enuiredning av hela kostnadsfördelningsproblemet inte får utgöra hinder för enomedelbar höjning av slatsbidragsnivån för vissa verksamheter, där elt ökalstatligt koslnadsengagemang är särskilt moliveral. pekade bl.a. på barnlillsynsverksamheten och de kommunala bosladslilläggen som sådanaområden där särskilda insatser var behövliga. Hösten1973 beslöt bl. a. om särskilda anordningsbidrag lill kommunerna förbarnstugorna. Borde inte regeringen ålminstone kunna föreslå all'dessasärskilda bidrag, som har ulgåll , också skall kunna utgå ifortsätlningen? Minförsta fråga i interpellationen till finansministern gällde om han var bereddatt redan till höslriksdagen framlägga förslag exempelvis om statensövertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna och elt statligtgrundbidrag till kommunerna för utgivande av bostadstillägg. Detär nu finansminislern lydligen inte beredd alt göra. Tyvärr får man väl tolkasvaret så, all han heller inte avser all framlägga sådana förslag till näslaårs vårriksdag. Jag skulle gärna vilja fråga om han är beredd alluttala sig på den punkten . Alt hänvisa lill en uiredning, vars resullalväl ännu ingen vel när de läggs fram, löser verkligen inte de akuta problemen ifråga om kommunernas ekonomi. Detfinns flera skäl för all vidla ålgärder på de områden vi från vpkpekat på: dels den nödvändiga utbyggnaden av barntillsynen som Kommunförbundetpekade på i sin skrivelse 1971, dels de stora Omlättnader i det ekonomiska tiycket på kommuner och landsting Nr 132 olikheter i fråga om kommunala bosiadslillägg lill pensionärer somfak- Måndagenden '''' förekommer kommunerna emellan, dels - och inie minsl - au jusl dessa ulgifier är belungande för kommunerna. Därtill kommer alt det --------------- intekan vara tekniskt svårt att lösa dessa delfrågor ulan alt invänta Om lättnader i det helaöversynen av uppgifts- och kostnadsfördelningen. ekonomiska tiycket personalkostnaderna vid barnstugorna och ett statligt grundbidrag till på kommuner och kommunerna för bostadstillägg skulle vara en välkommen ålgärd för Det är givelvis inte hela lösningen på problemet, men det är dl steg i rättrikining mol en rimligare kostnadsfördelning. Finansminislern menar allfinansieringsformerna inte kan bedömas var för sig ulan måsle sesi elt helhetsperspektiv, som då även innefattar olika avvägningar av denkommunala verksamhetens framtida inriktning Som jagredan sagl anser vi inte de föreslagna åtgärderna för alt lätta delekonomiska nyckel på kommunerna som snidande mol eller beroende av en lolalöversyn av koslnadsfördelningen. Menden kanske mesl avgörande invändningen mot finansministerns inställning kangrundas på atl del pågår en fortlöpande överfiylining av koslnader från slalenlill kommuner och landsling, och därvidlag avvaktar man sannerligen inte någonutredning. Den kommunalekonomiska situationen försämras, och därmed bliromedelbara åtgärder också nödvändiga. Utvecklingenhittills under 1970-talel har varit synneriigen betungande för den kommunalaekonomin. Den skallepoliliska utvecklingen har inte varit ägnad all hålla nerekommunalskatterna. Det finns beräkningar som säger alt landsting och kommunererlägger mervärdeskatt lill staten av storieksordningen 2 miljarder kronoreller i runl lal 10 proceni av siatens inkomster från denna beskattning.Beloppet anses motsvara ca per skallekrona. För all kunna belalamervärdeskall lill slalen Ivingas kommunerna skaffa fram pengarna viakommunalskatten. Inrikiningenatt sänka statsskatten för vissa inkomstgrupper och sammankopplingen medlönepolitiken kommer också med den föreslagna ulformningen all försvåra förlandsting och kommuner atl klara ekonomin. har exempelvis isitt statutlålande för pekal på all Hagaöverenskommelsen med störstasannolikhet leder till en förändrad skalteunderlagsulveckling. Man lalar om attde av statsmakterna på inkomslpolitiska grunder initierade ålgärderna färvittgående konsekvenser för den kommunala ekonomin, varigenom kommunernasmöjligheter atl upprätthålla sina ålaganden och funktioner i slor ulslräckningförsvåras. 1 della sammanhang finnsanledning all fråga finansminislern om han är beredd all lillmölesgå Kommunförbundels begäran all kommunerna lillförs den del av skalleinläkterna från den numera skalleplikliga sjuk försäkringen som ulgör kommunalskall. Del kan knappasl anses rimligl all debilerad kommunalskall pä sjukförmånerna hell tillfaller staten. I interpellationen har jag vidare frågat om finansministern är beredd 48 alt framlägga förslag om befrielse för kommuner ochlandsting all erlägga Dettaproblem har rests tidigare, och det får ökad betydelse i takt med omläggningenav skattepolitiken. Finansminislernsäger i sitt svar all arbetsgivaravgiften ulgör en del av den loialaarbetskostnad som alla arbetsgivare har atl betala för sin arbetskraft. Han seravgiftshöjningen som en ersättning för en i annal fall utgående höjning avlönekostnaderna. Vidare menar han att kommunerna som arbetsgivare inte i dessaavseenden kan isoleras från den övriga delen av arbetsmarknaden. Tillskillnad från finansministern anser vi från vpk all del finns en avgörandeskillnad mellan kommuner och landsling som arbetsgivare och privataarbelsgivare. Kommuner och landsling mäste använda kommunalskatter och taxorför all skaffa fram pengarna lill avgifterna. Den privata arbetsgivarenkalkylerar in avgifterna i prissättningen och har avdragsmöjligheter somkommunerna saknar. Därför kan man inte tala om alt isolera kommunerna från denövriga delen av arbetsmarknaden, om de befrias från arbetsgivaravgifterna. Dehar redan en annan ställning i della avseende än arbelsgivare som bedriver sinverksamhel på profilbas. Deltaär ell slarki skäl för au undanta kommunerna från skyldigheten all erläggaarbetsgivaravgift. Avgiftens tyngd i kommunernas ekonomi är yllerligare ellskäl för särskilda ålgärder. Även här gäller atl en inte obetydlig del avkommunalskallen - enligl vissa beräkningar ca per skattekrona - fåranvändas för att eriägga avgifter till statskassan. Finansminislernsäger avslutningsvis atl kommunerna och slalen har alt läcka sina ofrånkomligautgifter från samma källa, nämligen de svenska skattebetalarna. Därför menarhan all förslaget att överflytta ulgifler från kommunerna lill slalen intemedför någon lällnad för skattebetalarna. Ja,del beror på vilka skattebetalare man talar om, . Del förhåller sigändå sä, all av de direkta skallerna är kommunalskatten den tyngsta för låg-och medelinkomsllagare, alliså för det siora flertalet inkomsttagare. Del ärförst när man kommer upp i höga inkomster som den direkta slalliga skallen blirsiörre än kommunalskallen. Dettavisar all del är låg- och medelinkomsllagarna som drabbas hår-dasl av desligande kommunalskallerna. är del också jusl de som får den störstakänningen av en försämrad social service i kommunerna. Omman vill uppnå större rättvisa i beskattningen måsle det vara rikligl attbedriva en politik som motverkar kommunala skaltehöjningar. Del uppnår man dockinte med någol formellt skatieslopp, såsom del som gällde en lid och somlydligen finansminislern försöker åsladkomma igen. Delförefaller också vara sä, all den skallepoliliska linje regeringen slagit in påfår lill följd - om inte särskilda åtgärder vidias - all lättnader i denprogressiva ställiga beskatlningen medför höjningar av den proportionellakommunala skallen. Delta är knappasl en skallepotilik med jämlikhetsprofil. Den enda lösningen är,såvitt jag kan förslå, all övervällringen av Om lättnader i det ekonomiska trycket på kommuner ochlandsting 4 protokoll 1974. Omlättnader i det ekonomiska trycket på kommuner och landsting kostnader pä kommunernaupphör och all slalen i stället lar över en del av kommunernas ulgifler.Interpellationen har pekal på några områden där delta borde kunna skeomgående. Tyvärr avvisar finansministern dessa förslag, vilkel är beklagligifrån kommunernas och lågin-komsllagarnas synpunkl. Om inlerpellanlen skulle sväva i okunnighet om vad jag har sagl isvarel, skall jag förtydliga del med några ord. Hanfrågar i inlerpellaiionen huruvida slalen är beredd all övertaper-sonalkostnaderna för barnslugorna och därulöver lämna grundbidrag förkommunernas utbetalning av kommunala bosiadslillägg lill folkpensionärerna.Mill svar på den punkten är dt klart och otvetydigt nej. Den sista frågangäller huruvida man kan befria kommunerna från arbetsgivaravgiften. Del kaninte uppstå någol missförstånd pä grund av mill svar på den punklen heller.Även där är svarel nej. Eftersom arbelsgivaravgiften är ekvivalenl lilltöneulbdalningen är den all bdrakia från samma uigångspunkler när del gällerkommunerna som när del gäller andra arbelsgivare. Jaghar velal säga delta för alt inget missförstånd skall råda mellaninlerpellanlen och mig. Hen (vpk): Jag har på intet sätt missförställ finansministerns svar. Däremoltrorjag alt finansminislern har, om inte missförslåll mina frågor sä i variefall undervärderat de problem som ligger bakom dem. Jag länker bl. a. på desociala följderna av kommunernas nuvarande silualion. Vi har här pekal pä ell parangelägna områden. Del finns 1. ex. en lendens till prutningar avanstagsyrkandena i kommunerna för alt man skall klara den akluella siluaiionen,med en uppluckring av de sociala förmånerna som följd. innebär en sänktstandard och service pä vissa områden: del blir överinskrivningar på daghemmenosv. Jagvill också erinra om all LO:s ordförande i elt lal för någon tidsedan påpekade all man, med den nu planerade utbyggnadstakten i fråga ombarnstugor, uppnår endast en 37-procentig behovstäckning mot den50-procentiga behovsläckning som barnstugeulredningen räknade med och som LOville se förverkligad . Delta har också delegaiionen förjämslälldhei mellan män och kvinnor funnii anledning all notera i ell pressmeddelande.Vad LO-ordföranden uliatat ger ullryck för den oro för de socialakonsekvenserna som det finns anledning all hysa i nuvarande läge. Del råder välinget tvivel om alt den långsamma takten, exempelvis i ulbyggnaden av barntillsynen,sammanhänger med kommunernas ekonomiska silualion. Vidtas dä inga åtgärder föralt lätta trycket på kommunerna, kan man befara en förvärrad eftersläpning påell sä angeläget område. Det är bl. a. delta somjag har velal peka på i interpellationen. anser all man inte kanlåla del fortgå på delta säll är efler är och bara hänvisa lill en pågåendeutredning. Här behövs omedelbara inilialiv! Överläggningenvar härmed sluiad. §7 Om tillgodoseende av miljövärdens intressen vid upp- och utbyggnad avStålverk 80 i Herrjordbruksministern erhöll ordet för alt besvara ' (m)framställda interpellation, nr 90, och anförde: Fru talman! HerrLolhigius har frågal mig: Vilka ålgärder anser slalsrådel nödvändigl vidlagaför atl lillse all miljövårdens iniressen tillvaralages såväl underbyggnadstiden av 80 som med tanke pä den framlida utbyggnaden ochulvecklingen? Är statsrådet beredd förorda en särskildmiljövårdsgrupp med uppgift att följa utbyggnadsverksamheten i ? Lokaliseringav storindustri kan skapa konflikter mellan olika iniressen. Del behövs därfören god planering för all kartlägga resurserna och bäsla sällel all ulnylljadessa. Riktlinjerna härvidlag ges av och regeringen, medan dekonkreia besluten las av de regionala och kommunala organen med stöd av främsimiljöskyddslagen, naturvårdslagen och byggnadslagen. FörLuleås del har en särskild samarbdsgrupp arbelal efterlänssiyrelsens initiativ och direktiv. Gruppens uppgift är atl medrepresentanter för kommunen diskutera akluella och förväntade utvecklingstendenseroch ålgärdsbehov för atl i god lid planera för en så frik-lionsfri ulbyggnad avregionen som möjligi. Molbakgrund av uilalanden i rapporten om Hushållningen med mark och harlänsslyrelsen påböriat en översiktlig planutredning för bl. a. länelskustområden genom en särskild arbetsgrupp. Arbelsgruppen samarbetar med berördakommuner, och efler samråd med dessa har bildals en referensgrupp, som lämnararbelsgruppen kommunala synpunkter pä planeringsarbetet. Jaganser mig kunna påstå alt gällande lagstiftning ger goda möjligheler all prövaoch beakta olika iniressen och alt de dispositioner som vidtagits är lillfyllest. Några ytterligare ålgärder krävs enligl min mening inte förnärvarande. Om tillgodoseende av miljövårdens intressen vid upp-ochutbyggnad av 80 i Hen (): Jag ber alt få tacka jordbruksministern för svarel pä mininterpellation. Jag är i stort sell lillfredsslälld med svarel. Nären så våldsam satsning görs på ett område blir man litet orolig mol bakgrund avgammat erfarenhei av hur del har kommii all se ut pä andra områden där vissasatsningar - ehuru inte av samma slorteks-ordning - tidigare gjoris. kanman lala om all elt nyll Om tillgodoseende av miljövårdens intressen vid upp-ochutbyggnad av 80 i uppstått därför alt mängaolika aktiviteter av helt naturliga skäl måste bedrivas : konsulter äri arbete för atl klara av den utbyggnad som behövs, vägplaneringar pågår osv.,men något inbördes samband mellan dessa människor finns . Densärskilda samarbetsgruppen tillsattes ju av redan redan för tväär sedan - alltså före 80, och denna mångmiljard-salsning görnalurliglvis alt gruppens arbeie blir mera intensivt. Vad jag skulle finnavärdefullt är atl man utvärderar vad som händer här och noggrant följerulvecklingen för att kunna dra nyttiga erfarenheter av den och även se vilkamisslag som görs, sä all dessa misstag kan rättas lill. Myndigheterna- och inte minsl statsmakterna själva - har beslutat göra ganska storainvesteringar på fiera områden i land, såsom i kärnkraftverk osv. Pådessa områden tror jag del skulle vara myckel värdefulll med en systematiskutvärdering av effekterna pä miljöområdet för all man skall kunna fåerfarenheler av de händelser som iniräffai. Det är därför jag menade all delkanske vore rikligl all ha en särskild statlig grupp på miljösidan som arbetarmed dessa frågor. Anledningen är inte atl jag vill ha ytterligare fiänstemän iverksamhet ulan atl man skall slippa alla de negativa verkningar som kan uppslåmed anledning av dessa våldsamma investeringar. Närdel gäller kuslerna är del lillfredsslällande atl vi har den här särskildamiljögruppen, som kan utvärdera planeringsarbetet med hänsyn till riksplanenoch dess genomförande. Det tycker jag är ytterst posilivt. Jag ber all få lackajordbruksministern för svaret. Beträffande den generella möjligheten all göra utvärderingar när dd ärfråga om stora satsningar av delta slag vill jag nämna all jag redan somcivilminister lillsalie en uiredning i anslulning lill all vi log besluld omden fysiska riksplaneringen. Den har arbelal med jusl den här lypen av"slorarbelsplalser" och har haft lill uppgift all följa upp vilkakonsekvenser invesieringar av denna omfalining får för miljön både underuppbyggnadsliden och framöver. Jag ulgår från all den ulredningen följerarbelel även uppe i så all vi får de ul-värderingar som . Överiäggningenvar härmed sluiad. § 8 Föredrogs ochhänvisades Kungl. Maj:is proposiiion nr 186 lill jus-tiiieulskollel. § 9 Föredrogs, menbordlades åter skatteutskoltels betänkanden nr 54 och 55, jusiiiieulskoueisbelänkanden nr 34 och 35, socialförsäkrings-ulskoilds belänkanden nr 33-36,ulbildningsulskolleis belänkanden nr 33 och 35-38, irafikuiskollels bdänkandenr 28 sami jordbruksuiskoiiels belänkande nr 49. § 10 Föredrogs ochbifölls inierpellaiionsframsiällningen nr 164. den § 11 Fru iredje vice lalmannenmeddelade all på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle socialförsäkringsulskotiets betänkande nr33 uppföras närmasl efter skatteutskottets betänkande nr 55. §12 Anmäldes och bordlades Konsiitutionsulskoileis belänkanden Nr62 med anledning av moiion om deceniralisering och ökad räiissä-kerhei inomförvaliningen Nr63 med anledning av en motion om partsrepresentation för det allmänna iförvaltningsärenden Nr11 med anledning av moiion om uppsägning av avialen med EG, m. m. Nr12 i anledning av dels Kungl. Maj:ts skrivelse med redogörelse för verksamheieninom Europarädeis minislerkommilié , dels beräilelse från densvenska parlamenlariska delegaiionen hos Europarådels rådgivande församlingrörande församlingsmöiena under är 1973 saml församlingens januarimöie Nr13 i anledning av Nordiska rådels svenska delegaiions beräilelse för rådeisijugoandra session, förslå samlingen Nr32 i anledning av propositionen 1974:129 med förslag om förbättradefolkpensionsförmåner och om lagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern,såvitt nu är i fråga, jämte molioner §13 Kammaren åtskildes .