prot · FX0981 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är självklart för de flesta av oss andra att detbehövs rikt differentierade centra i varje län, eftersom det betyder att länenfår en gynnsammare utveckUng totalt sett. Vi vet att högskolor inte kanlokaliseras tiU vilka orter som helst. Det måste finnas ett underlag när destatliga verken utlokaliseras. Vi måste ha en punkt i varje län som erbjuderungdomen valmöjligheter och ger tiUräckligt underlag för kulturell verksamhetoch kvalificerad service tiU invånarna i hela länet. Finessen med detta har tydligen gått förbi. Manvandrar vidare på sin ensamma väg och försöker ge sken av att vi andra inte vUlsatsa även på övriga orter dvs. man fortsätter sin ganska ohöljdabuskpropa-ganda år . Men fortfarande ger man inga som helst recept påhur den där andra poUtiken skall föras, den som står för. Det skulleför oss alla vara intressant att få reda på vUka medel som egentligen skallanvändas. Det räcker väl inte bara att ange befolkningsramar; de skall ju uppfyllasockså. Kanske förhåller det sig så att står vpk mycket nära när detgäller att finna medlen, men i så fall tycker jag att man också skall erkännadetta. har här dragit ungefär samma gamla centervalssom vanligt - eller är det möjligtvis fråga om en Hälsingehambo? Jag skallkomma tillbaka till hennes inlägg, men vUl jag ta upp frågan omkönskvotering. Redan vid årets remissdebatt uttalade jag min glädje över attdet i statsverkspropositionen framlades förslag om åtgärder för att gekvinnorna större möjligheter att träda ut på arbetsmarknaden. Urjämställdhetssynpunkt är det av utomordentlig vikt att alla som viU ha ett egetförvärvsarbete kan få det, och detta är ju en självklarhet. Naturligtvis bör dåockså kvinnor ha rätt tiU jobb på samma villkor som män. Även om vi har haft en kraftig ökning av antaletförvärvsarbetande kvinnor , finns det fortfarande en stormängd kvinnor som tillhör den potentiella arbetskraften. Portarna tiU arbetsmarknadenmåste öppnas också för dem. Det gäller att ta bort kvarvarande hinder för derasutträde i arbetslivet. Det är knappast rimligt att vissa företag skaU vägra attta emot kvinnlig arbetskraft på grund av fördomar, på grund avslentriantänkande, på gmnd av bristande förutseende när det gällerarbetsplatsernas hygienutrymmen osv. Den försöksverksamhet med könskvoteringvid lokaliseringsföretag som föreslås är därför befogad och ett steg i rättriktning för att söka bryta en alltför långsam utveckUng när det gällerkvinnornas möjUgheter i arbetslivet. Utskottet har också med stor majoritet tiUstyrkt förslagetom försöksverksamhet med könskvotering i enlighet med propositionens förslag.Det är endast som yrkar avslag. I deras partimotion, nr 558, har manbl. pekat på att varje individ skall behandlas likvärdigt utifrån de kravsom utbildningsvägen, arbetet m. m. kan ställa. Varie individ skall alltsåbedömas efter sina kunskaper, färdigheter, intressen och personliga anlag. Pådenna gmnd avvisar . Jag kan inte låta bli att fundera över varför intemoderaterna, med den intima kontakt de haft med arbetsgivarsidan, har kunnatföra fram dessa synpunkter och vinna gehör för dem i dessa kretsar, för dåskulle Anslag till regional utveckling m. m. Anslag till regional utveckling m. m. kvinnornaotvivelaktigt i större utsträckning ha fått jobb inom alla områden. Det kan välaldrig vara så att de moderata företrädarna här i har denuppfattningen att kvinnorna har fått den plats på arbetsmarknaden som deförtjänar, dvs. att de varken har kunskaper, färdigheter, intressen ellerpersonliga anlag och av den anledningen inte har kunnat ta upp konkurrensen medmännen på arbetslivets område? Om har den uppfattningen så kan jagförstå att man avvisar förslaget om könskvotering. Från moderat håll har man jualltid i första hand sett tiU arbetsgivarsidans intressen. Anser moderaternaatt man får något slags sekunda arbetskraft genom att anställa fler kvinnor såär det naturligtvis följdriktigt att stå på sig och säga nej till föreliggandeförslag. stämmer inte riktigt det som sägs i reservationen 5 medvad som har anförts i partimotionen. De båda moderata reservanterna har istäUet för att gå helt på avslagslinjen liksom hängt sig fast vid AMS:sremissyttrande, vUket innebär att länsarbetsnämnderna skall förhandla medföretagen om personalsammansättningen innan lokaliseringsärendena avgörs ochatt man därigenom skaU medverka till att fä den avsedda inriktningen avrekrytermgen. Det är intressant att nu vUl sträcka sig såpass långt och att man i så hög grad sluter upp på AMS:s sida. Det är inte såofta det sistnämnda sker, och därför tycker jag att det bör noteras. finnsdet kanske en förklaring tiU att AMS:s remissyttrande i det här sammanhangetser ut som det gör, dvs. att man inte löpt linan ut när det galler förslaget omkönskvotering. Styrelsen består i huvudsak av män och man får förmoda att detbakom länsarbetsnämndernas yttranden också i stor utsträckning döljer sigmanliga tankegångar. Vi vet att det finns många fördomar att övervinna, inteminst bland männen, när det gäller kvinnornas möjligheter på arbetsmarknaden.Det är ju för övrigt oftast män som står för anställningspolitiken på deföretag som i så hög grad underlåter att rekrytera kvinnor på samma vUlkor sommän. Som enda kvinna i avgav jagförresten en reservation i den här frågan, där jag vUle gä ännu längre ochutsträcka försöksverksamheten tiU att också gälla företag som tar investeringsfondsmedeli anspråk för driftutvidgningar. Jag stödde mig då på vad ett parlänsarbetsnämnder anfört i sina yttranden tiU AMS. Vi har sedermera tagit uppfrågan från socialdemokratiskt håll._i motionen 565. Att jag inte reserveratmig för bifall tiU motionen beror på att jag har kunnat ansluta mig tillutskottets skrivning "att erfarenheterna av försöksverksamheten får ge vidhanden om den bör fortsätta och eventuellt utsträckas tiU nya områden".Jag förutsätter också att jämställdhetsdelegationen följer upp frågorna omkvinnornas möjligheter i arbetslivet och att man utarbetar förslag i den riktningmotionen anger, om det anses befogat. En annan fråga som vi tagit upp i samma motion gäUerutarbetande av bestämmelser för hur industrilokalernas hygienutrymmen skaUdisponeras sä att de ej kan åberopas som hinder mot en mer flexibelanställningspolitik. Det är sannerligen beklämmande att man skall behövamotionera om en sådan i och för sig självklar sak som att moderna industrierbör uppföras med tanke på att både män och kvinnor skall kunna anställas.Tyvärr har de många industribesök jag gjort bekräftat att det ävenpå denna sida finns hinder när det gäller att anställa kvinnor. Utskottet slår fast att svårigheterna på den här punkteninte normalt skall föranleda dispens, och utskottet förutsätter att fråganuppmärksammas i samband med det pågående reformarbetet på arbetsmiljönsområde. Jag har låtit mig nöja med detta i denna omgång och utgår från attjämställdhetsdelegationen även i detta sammanhang kan komma med konkretaförslag, om det visar sig nödvändigt. Men för att återgå tiU reservation nr 5 ochderas inställning till frågan om könskvotering, så skulle jag vUja fråga; Ärdet trots allt så att de moderata representanterna kände sig alltför ensammamed det blanka avslaget på propositionens förslag och därför sökte efter ennågot mer positiv skrivning? Det är den enda förklaring jag kan finna till denförändrade attityden från partimotion tiU reservation. Jag tror att de många kvinnorna i vårt land som kommer attberöras av den här reformen hälsar med tillfredsställelse att det skernågonting konkret när det gäller deras rättigheter att få jobb, att värderaslika på arbetsmarknaden. Jag vill gärna understryka att ingen kan vara heltbelåten med att det måste ske kvoteringsvägen - allra minst kvinnorna själva.Men det har hållits så många vackra tal om kvinnornas rättigheter, det har gåttut en ström av foldrar, broschyrer och annat informationsmaterial tillarbetsgivarna och det har bedrivits en intensiv konferensverksamhet genomåren. När inte detta har gett önskat resultat får man ta till Utet hårdare tag,och står vi inför ett konkret beslut i jämställdhetsfrågan. Lät miguttrycka min glädje över att förslaget om könskvotering ändå samlat en så stormajoritet i utskottet. Det visar att de flesta har kommit tUl insikt om att nukan vi inte bara hålla på och tala vackert om jämställdhet längre - nu är viberedda att verkligen göra någonting också. Jag utesluter därför inte att detnästa gäng även kan bli fråga om investeringsfondsmedlen detta om ickerekryteringspolitiken förändras markant frän företagens sida. Jag ber att få yrka bifaU till utskottets hemställan påsamtliga punkter, innan jag övergår till att något ta upp vad hartalat om här. Först och främst var inne på frågan omförstärkt sysselsättningsstöd kontra obalansen i skogslänen. iÖstersund har redan behandlat dessa spörsmål, och jag skall inte ta upp dem iannan mån än att jag konstaterar att vi redan har ett differentierat stöd genomstödområdesavgränsningen, och det skulle vara alltför krångligt ochoöverblickbart att differentiera stödet ytterligare. Jag vUl dock understryka att jag fäste mig vid att fruJonäng talade om den "socialdemokratiska" regionalpolitiken,den "socialdemokratiska" ortsklassificeringen osv. glömmertydligen att när det gäller riktlinjerna för regionalpolitiken och ortsklassificeringenstår både moderata samUngspartiet och bakom besluten i riksdagen.Därför borde kanske inte så ensidigt tala om den"socialdemokratiska" politiken i detta sammanhang. 1 övrigt verkar det knappast som om talar förutskottet hon rör sig tydligen på ett helt privat plan ute i vida fältet. När det gäUer har ju utskottet enhälligtpåpekat dels att det skett en utlokalisering av statliga företag till ,dels att de orter Anslag till regional utveckling m. m. 5 protokoll 1974. Nr 81 -82 Anslag till regional utveckling m. m. som fruJonäng talade om i sitt inlägg tillhör den grå zonen. Vill man vidgastödområdet ja, då blir det mindre resurser tiU dem som finns inom dénuvarande gränserna. Maj:t har ju också möjligheter att görapunktinsatser. Det bör klara de problem som här tog upp. Men sedan var det väl en lapsus när på tal ombefolkningsramarna sade att vi inte kommer att kunna uppfylla debefolkningsramar som fastställt. Hur skall då kunnauppfylla befolkningsramar, som Ugger 10 000 eller 20 000 högre? Detskulle vara intressant att få ett svar på den frågan. Sedan kan jag inte underlåta att också något beröra vadherr så vältaligt tog upp här. Om dansadeHälsingehambo, så var det väl närmast Stockholmsschottis . 1 hans fall var det betydligt hejigare svängar. Jag funderade vidett tillfälle på om möjligen hade tagit fel . Detverkade närmast som om han deltog i en remissdebatt i stället för dennaregionalpolitiska diskussion. I vissa avsnitt föreföll det också som om han varute och höll något slags resekåseri. Han menade att man inte skuUe ha flyttatut de statliga verken, han var inne på U 68:s förslag om utflyttning avhögskolor, han talade om SJ och om kommunikationer - ja, han gick t. o. m. sålångt ner som till sittplatsbiljetter - om bensin och elkraft, bensinskatt,etableringskontroU och avgifter, och han konstaterade att han inte ville varamed om det . ville dessutom ha bättre stöd försysselsättningen än för kapitalanskaffningen osv. Jag kunde inte notera allt,men det uppräknade är en del av vad var inne på. Jag konstaterar emellertid att inte har någonpartimotion om vare sig målen eller medlen för regionalpolitiken. Om så varitfallet hade det varit lättare att diskutera synpunkter.Att man inte har några egna förslag bevisas också av att det finns en endamoderat reservation, nämligen den om könskvoteringen. Jag måste därför säga attherr inlägg här var mycket förvånande för de flesta avoss som lyssnade. () kort genmäle: talade här om olika danser, ochnär jag lyssnade till vad hon sade i börian av sitt anförande ville jag närmastlikna det vid något slags jitterbug. Men hon slutade ändå med en lugn vals. började med att säga att inte gjortnågra skarpa utfall mot storstadsområdena. Det uttalandet träffar nu inte mig,och jag tror inte heller att det träffar . Om tror att detnär vi påtalar storstadskoncentrationen är fråga om något storstadsfientligt,så är det fullkomligt fel. Vad vi har sagt om storstäderna, specielltStockholmsregionen, är att det för människornas del hade varit bättre om maninte koncentrerat så våldsamt mycket människor hit utan fördelat befolkningenbättre. Det skulle ha givit människorna i en bättre välfärdoch en bättre miljö. Vad sedanfrågan om primära centra angår så frågade varför vii inte vUle ge människorna i primära centra samma rätt som andramänniskor har. Vilka andra människor? När har vi i sagt att vi inte vUlge människorna i primära centra samma rätt som andra? Vi har vänt på saken ochsagt: Lät oss även ge de människor som bor utanför primära centra samma rätt,samma möjligheter! Det är detta det gäller. Det är inte fråga om att ge primäracentra en sämre ställning -vad vi vill det är att ge även dem som bor utanförprimära centra möjlighet att känna jämställdhet. Avslutningsvis frågade om vi var beredda attstödja en lokalisering tiU . känner till inställningvid behandlingen av industriverkets lokalisering i inrikesutskottet. Jag tyckeratt från kammarens talarstol skulle kunna tala om hur centernsledamöter i inrikesutskottet yttrat sig om industriverkets lokalisering medanledning av en motion frän bl. Tala om vilka ledamöter somstödde den motionen! Anslag till regional utveckling m. m. () kort genmäle: tog upp frågan om det förstärktasysselsättningsstödet och menade att vi redan nu har ett differentierat stödbl. a. genom de olika områdesindelningarna. Det är klart att vi har. Men dethindrar inte att man ytterligare kan differentiera sysselsättningsstödet. FruHörnlund säger att en ytterligare differentiering är krånglig att genomföra.Jag tror att det är fullt möjligt att ytterligare differentiera stödet och attsärskilt stödja de delar av det inre stödområdet som har ett förhållandevissvagt utvecklat näringsUv. Som utskottets ordförande framhöll är det meningenatt regeringen skall fastlägga vilka orter som kan komma i fråga. I likhet medherr i hyser jag tiUtro till regeringens förmåga i dettaavseende. När det gäller befolkningsramarna vill jag bara konstateraatt det är dokumenterat i befolkningsstatistiken vad beträffarskogslänen att de mindre orterna befolkningsmässigt går tillbaka och attbefolkningsökningen sker i primära centra. När det gäller länpåtalade jag också de faror som kan uppstå genom att vi nu befolkningsmässigtligger så nära den nedre gränsen i befolkningsramen. Det är riktigt att centernhade en annan ram för - nämligen 310 000. Hade vi fått igenomden målsättningen och planeringen är jag övertygad om att vi också skulle hasatsat på att klara den. () kort genmäle; Jag tycker att det är utomordentligtintressant att nu uttalar de här synpunkterna när det gällerprimära centra. Då vill ni från sida alltså inte avrusta de primäracentra? I så fall viU ni väl inte heller att de skall stagnera utan är kanskemed på att det sker en viss befolkningsökning i primära centra och att de byggsupp på det sätt som vi i övriga partier förordat? Men i så fall måste jag frågamig: Varför har ni då ägnat er så ingående åt primära centra och talat om attde inte får växa ut osv.? Och varför har ni icke gjort de sedvanliga utfallenmot storstadsområdena? Sådana utfaU har ni ju gjort häri . Det var närmast detta jag uppfattade som en Nr 81 sinnesförändring på centerhåll. I övrigt är jag naturligtvis nöjd och Onsdaeenden belåten om ni är beredda att ifortsättningen vara med och satsa på 15 maj1974 primära centra. -------- :-------- Sedan kommer in påbefolkningsramarna; hon menar att Anslagtill regional skulle ha löst problemet om man hade utgått från utveckling m. m. målsättning och att det skulle haskett genom planering. tala om vad det är som skulle ha skett genom den () kort genmäle: Låt mig tiU att börja med konstatera att detär trevUgt att har gjort en reträtt från det hon sade i sittförsta anförande. Jag noterar det med tacksamhet. Vi har aldrig talat om att avrusta de primära centra. Jagvet inte varifrån den uppgiften har kommit, och jag tycker det är bra om fruHörnlund talar om det. Vi har i stället sagt att man skall se till att det blirmöjligt att inom länen upprätthålla en inomregional balans, så att inte bara enort växer genom centrala beslut här i . Jag vUl få veta av fruHörnlund varför hon aldrig nämner att även orter utanför regionala centra skallha en framtid och en möjlighet att utvecklas. Också där bor människor, menuppgifter om de orterna saknas ständigt och jämt i inlägg. Sedan säger jag en gång till: Jag tycker att fm Hörnlundskall tala om hur ledamöter i utskottet ställde sig när det gälldeyttrandet om industriverkets lokalisering till . () kort genmäle: Ett av kriterierna på att regionalpolitikenhar lyckats är väl just befolkningssiffrorna; det är därför jag fäster storvikt vid den befolkningsstatistik som har redovisats . Det behövs såväl målsättning, planering, som konkretaåtgärder för att man skall kunna uppnå de befolkningsramar som vi har arbetatför i och fastlagt som riktvärden. En liten detalj i det hela kannaturligtvis vara detta förstärkta sysselsättningsstöd, men jag betonar att detär en detalj. Det behövs verkligen åtgärder pä många områden. Vi har helainfrastrukturen, exempelvis kommunikationerna och vägarna. Det finns mångaåtgärder att vidtaga för att människor i de mindre orterna skall kunna få engod service, för att de över huvud taget skall få tillgång tiU kultur- ochfritidsaktiviteter m. m. Detta måste vara grunden för regionalpolitiken attförsöka skapa största möjliga likvärdighet mellan de olika orterna i vårt land. () kort genmäle: Det är inte jag som gjort reträtt i fråga omde primära centra, utan det var som gjorde en mycket elegant reträtt. Jag vill nu konstatera att jag är fullt belåten om vill vara med och satsa på primära centra, och jag tycker att ännu bättre skulle ha klargjort huruvida så är fallet. 68 Vidare talar omindustriverket, som vi får möjlighet att Jag kan dock konstatera så mycket som att herrStridsmans partivänner inte har talat enbart för lokalisering till . Dehar nämnt bland andra alternativ, men de kan också tänka sig lokaliseringtill . Då frågar jag: Var finns de regionalpolitiska ambitionerna i detsammanhanget? När det sedan gäller övriga orter är det somförsöker ge sken av att vi andra partier inte vUl satsa på de orterna. Jaganser att det är fel, och det tog jag också upp i mitt tidigare anförande. Vad sedan beträffar inställning tillbefolkningsramarna måste jag fråga: Hur skall man kunna komma fram till antalet310 000, som finns angivet i ram? Tala om hur ni praktiskt skall kunnahantera frågan och uppnå det resultatet. Det är det vi är intresserade av attveta. Anslag till regional utveckling m. m. Herr andre vice talmannen anmälde att och fm JonänganhålUt att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterUgarerepliker. HerrGUSTAFSSON i (c); I partimotion nr 1546 understryksnödvändigheten av att regionalpolitiken förstärks och används konsekvent fören så långt möjligt decentraliserad bebyggelse. Regionalpolitiken måste innefatta såväl generella somselektiva åtgärder. En grundläggande förutsättning är att godaproduktionsförutsättningar skapas i olika delar av landet. En aktivnäringspolitik som är inriktad på regional balans och full sysselsättning ärhärvid ett viktigt instrument. Företagarföreningarna fyller viktiga uppgifter iregionalpolitiken. De har genom riksdagsbeslut till en del fått vidgadeuppgifter bl. a. i vad gäller en ökad satsning på företagsservice. I riksplan framhålls att företagareföreningarnabör byggas ut till regionala näringspolitiska basorgan med bl. a. uppsökandeverksamhet bland personer som kan vara intresserade av att starta nya företag.Genom sådana aktiva initiativ från företagarföreningarnas sida skulle t. ex. enmera allsidig näringsstruktur i en region kunna stimuleras. En utbyggnad av företagarföreningarnas verksamhet ochresurser är önskvärd. Frågan bör därför skyndsamt prövas och förslag föreläggasriksdagen. För att sysselsättningen i skogslänen skall kunnaupprätthållas kan det vara nödvändigt att staten mera aktivt engagerar sig inäringsUvets utveckling. Alla möjligheter att skapa ytterligaresysselsättningstillfällen och bättre differentierade arbetsmarknader måste tastill vara. Företagarföreningarna har här en viktig funktion. Utskottet instämmer i de synpunkterna och säger i sinskrivning att en del skäl talar för att företagarföreningarna tilldelas ökadeuppgifter inom regionalpolitiken. Man säger också att vad utskottet anfört ianledning av vårt motionsyrkande bör ges Kungl. Maj.t till känna. Det är givetatt vi hälsar en sådan förändring i utskottets ställningstagande från i fjolmed den största tillfredsställelse. Anslag till regional utveckling m. m. Frågan huruvida ett företag skall bU framgångsrikt ellerej och om den åsyftade effekten med lokaUseringsstödet skall uppnås är inteenbart beroende av om företaget tekniskt och ekonomiskt lyckas väl medtillverkningen. Också avsättnings- och marknadsföringsfrågorna måste tillmätasavgörande betydelse. Det är inte tillräckligt med en tekniskt sett god produkt,om den inte kan marknadsföras i den omfattning som erfordras för fortlöpandetiUverkning. Dessa omständigheter är av stor betydelse i de fall då företagarenbesitter goda kunskaper om tillverkningen men endast har begränsadeerfarenheter eller resurser i fråga om marknadsföring. Den normala, fortlöpande marknadsföringen bör givetvisbestridas av rnedel från de löpande intäkterna. Denna möjlighet står dock intetiU buds i initialskedet, dvs. då det är fråga om s. k. marknadsintroduktion,som avser att etablera produkten på marknaden, skaffa erforderlig kundkrets ochsålunda skapa avsättningsutrymme för den fortlöpande produktionen. Marknadsintroduktionen måste förberedas och påbörjas innanproduktionen kommer i gång, dvs. långt innan några intäkter kan påräknas.Följaktligen bör medel för marknadsintroduktion säkerställas på ett myckettidigt stadium. Vi anser att kostnader för marknadsintroduktion börjämställas med kostnader för maskiner och annan utrustning. Vi har sålunda ivår partimotion föreslagit att lokaliseringslån skaU kunna utgå med tvåtredjedelar av kostnaderna för marknadsintroduktion enligt plan som godkänts avvederbörande myndighet. Även på den här punkten kan vi glädja oss åt att ha fåttgehör för våra förslag från utskottets sida, och utskottet instämmer i attavsättnings-och marknadsföringsfrågorna har stor betydelse för företagensutveckUng. Utskottet föreslår därför att Kungl. Maj:t mot bakgrund avmotionsförslagen närmare överväger i vUka former ökat stöd tillmarknadsföringsåtgärder bör komma tiU stånd och att förslag tiU lösning avfrågorna föreläggs , om möjligt . Ett annat förslag som vi har fått gehör för ärsysselsättningsstöd tiU turistföretag. I partimotion framhålls attturistnäringen pä senare tid har blivit ett viktigt komplement till andranäringar inom det inre stödområdet. Den ger möjligheter och underlag föraffärer och andra serviceinrättningar att finnas kvar. Frånsysselsättningssynpunkt är turistnäringen också värdefull och bör jämställasmed andra näringar. Vi förordar därför att sysselsättningsstöd skall kunna gesföretag inom turistnäringen. Utskottet säger i sin skrivning att det är berettatt gå motionärerna till mötes på det sättet att sysselsättningsstöd införs iviss omfattning på försök. Liksom försöksverksamheten med sysselsättningsstödtUl företag utanför gränsen till det inre stödområdet bör den här verksamhetenstarta nästa budgetår och pågå . Det är för övrigt krav av motionärer från de treoppositionspartierna som är orsaken till att utskottet föreslår attsysselsättningsstöd skall kunna ges tiU företag i gränstrakterna till det inrestödområdet samt på . Stödet skall i samband med annat regionalpolitisktstöd från fall tiU fall beslutas av Kungl. Maj:t på tvåår.