prot · FX09117 · 1974-12-31 00:00:00 — anförde i debatten 1972 exempel på sin verksamhetute på fliltet. Den redovisningen var rätt intressant, och jag sade vid deltillfället alt jag tycker del är bra att fortsätter så, för detkommer att betyda flera LO-medlemmar som röstar med . Delta kunde viockså notera val, och jag hoppas att trenden skall fortsätta. Vihar här diskuterat kollektivanslutningen och principerna för denna. Jagtycker det är den frågan vi skulle intressera oss för. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti klart säga ifrån-och dethar jag framhållit vid tvä tillfällen under debatten - att självfallet skall defackliga organisationerna ha sin suveräna rätt att bestämma. Vad diskussionengäller är om politiska partier skall inregistrera andra som medlemmar änsådana som söker individuellt till partiet. Jag tycker det är en självklarprincip i en demokrati alt den politiska partitillhörigheten skall bestämmasefter en individuell ansökan från enskilda som vill bli medlemmar. HerrSTEN i (s) kort genmäle: Jag vet inte hur mitt anförande 1972 påverkade valresultat.Det är att göra mig för stor ära, antar jag, att tillskriva mitt talframgångarna för . Vadjag gjorde var att uttala sympati för och medkänsla med de borgerliga förkunnarna.Jag talade om hur jag på fackliga möten, där jag visste att jag skulle möta endel frågor rörande kollektivanslutningen, kanske också visst motstånd, valdealt inte anföra partiets argument för kollektivanslutning utan alla deborgeriiga argumenten mot kollektivanslutning. Jag beskrev hur de ungafackföreningsmedlemmarna log hänsyn lill medlemskårens intressen, resoneradesig fram till för det första att de politiskt skulle stödja partiet och för detandra att de kunde göra del på flera olika sätt: genom anslag, genom personellainsatser. Jag sade också lill dem: Om ni nu är beredda alt ge detta stödställer partiet till ert förfogande en rätt till medlemsinflyiande. Den gälleromedelbart, sade jag, men det är ni som avgör om ni skall utnyttja den rätteneller inte. Det slutade varje gång på samma sätt - jag fick åka tillbaka lillpartistyrelsen och tala om att den här kollektivanslutningen borde vi ha kvar. Ochjag kan glädja med att kollektivanslutningen ökar. Varie gång vi fårtillfälle att resonera - gärna från borgerliga utgångspunkter - larstyrelseledamöterna denna hänsyn till medlemmarnas intressen, för de vet attdet ökar infiytandet över de frågor som de är intresserade av. Det är så bådelokalt och centralt. Herr talmannen anmälde att anhållit altlill protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt lill ytterligare replik. HerrGUSTAVSSON i (c): Till i vill jag säga att jag tillhör intede där elva -jag känner dem inte eftersom det inte nämnts några namn här. HerrSten säger all av en tillfällighet fick han en PM i sin hand. Jagskulle inte tro att det var någon tillfällighet, ulan del är väl ett sådant därpapper som har med sig i fickan när han far runt i landet, ochså åkte del upp här också. sade att hon kan aldrig upphöra att förvåna sig över att så myckenenergi läggs ned frän de borgerliga partiernas sida på att beskära fackföreningsrörelsensmöjligheter när det gäller kollektivanslutningen. Ja, enligt ell vetenskapligtarbete har debatten om kollektivanslutning pågått . Del varden första LO-konfe-rensen som diskuterade frågan och tog ställning, och enligtsamma arbete lär då ha sagt att della beslut innebär ett tvångtill frihet. Han menade alt så länge arbetarna saknade rösträtt och arbetsgivarnainte erkände organisationsfrihelens principer måsle man använda metoder sominte skulle behöva komma i fråga i ett samhälle där medborgarrätten är erkänd.Och där är vi väl i alla fall . Därefterhar denna fråga varit föremål för många diskussioner inomsåväl partierna som fackorganisationerna. Det är alltså inte någon ny debatt vinu för. sade att del tillhör de mänskliga fri- och rättigheterna alt defackliga organisationerna får ansluta medlemmar kollektivt. iKalmar var inne på samma tema och sade; Blanda er inte i våra inreangelägenheter! Men detta är ju en fråga om demokrati, och demokratin är engemensam angelägenhet. Och till de grundläggande och elementära demokratiskarättigheterna hör att själv få avgöra om man vill ansluta sig lill en politiskorganisation eller inte och vilken politisk organisation det i så fall skallvara. Jag tycker det är mycket förvånande att socialdemokraterna inte villerkänna denna individens demokratiska rätt alt själv få avgöra politiskanslutning och partitillhörighet. Den enskilde individens demokratiskarättighet har hell kommit bort i denna debatt. Vidarefrågade i : Vad har socialdemokraterna med det här att göra?Här är del ju de enskilda fackföreningarna som beslutar. Ni görangrepp påfackorganisationerna. Men, , fackföreningarna beslår väl i allafall av individer, av enskilda människor, och det är de som fattar besluten.Och är det inte de socialdemokratiska fackföreningsmedlemmarna som fattardessa beslut? Jag skulle tro del. sade också att del inte är de ekonomiska frågorna som är detväsentliga. Det var en nyansskillnad i förhållande till vad iStockholm var inne på. Efter vad har förstod fäste han ganska stor vikt vid deekonomiska frågorna. Det är möjligheterna att påverka besluten som betyder mestnär det gäller kollektivanslutningen, sade . Men, , påvilket sätt får fackorganisalionerna sämre möjligheter att påverka besluten, omde fackliga organisationernas medlemmar självständigt och frivilligt anslutersig lill den politiska organisationen? Del skulle vara intressant alt få ettsvar på den frågan. sade också att det är en skendebatt vi för, ty här gäller del intesocialdemokraterna utan fackorganisalionerna. Nej, , del är ingenskendebatt. Det är i slällel själv som för en skendebatt här! frågade; Varför kryper medlemmar inte fram ur buskarna och tarupp en debatt? När har vägrat att ta upp en debatt i dessa frågor, fruHansson? Jag kan ställa frågan tillbaka: Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Varför vägrar de fackligaorganisationernas representanter att komma till organisationer ochkonferenser och tala om facklig verksamhet? Jag tycker alt del skulle ligga ide fackliga organisationernas intresse att tala om facklig verksamhet för demsom vill lyssna. sade vidare till oss att vi borde föra en politik som inger förtroendebland arbetstagarna. Ja, jag skulle tro att del är vår politik som gjort bådeatt vi ständigt fått nya medlemmar lill vårt parti och till våra olikaorganisationer och all vi ökat vårt röstlal. Del torde inte kunnabestridas. Om ett parti eller en organisation för en politik som skaparförtroende, behövs väl inte någon kollektivanslutning? Då ansluter sig -förutsätter jag - de enskilda individerna själva. Jag tycker att det vittnar omstor svaghet när ell parti behöver använda kollektivanslutning för all fåmedlemmar. Ocksåherr i nämnde debatten i denna fråga. Enligt minmening är det socialdemokraterna som är ointresserade av att föra en debatt omkollektivanslutningen. Jag ställde en interpellation till statsministern den 26februari . Jag ville där veta vad som har hänt med anledning av riksdagensuttalande av angående kolleklivanslulning av enskilda personertill politiska partier. Jag har inte fått något svar . Jag hade trott altjag skulle få svaret just i samband med dagens debatt, men del har uteblivit.Jag vet inte om man i kanslihuset är ointresserad av att diskutera just frågan,hur riksdagsbesluten följs upp. Med risk att göra herr vill jag redovisa att jag förnågon dag sedan blev uppringd och utfrågad av en rikstidning om arbetet i riksdagen.Man ville veta vilka frågor vi hade au handlägga och vilkafrågor som jag personligen var speciellt intresserad av. Eftersom jag ägnatmig myckel åt fackligt arbete innan jag kom in i var det naturligtför mig all nämna frågan om kollektivanslutningen som en sådan fråga. När jagsedan log del av tidningens uppläggning av intervjun fann jag till minförvåning att den var vinklad så att man fick en helt felaktig uppfattning ommin inställning. Med risk för alt upprepa en del redan framfördaargument vill jag ta tillfället i akt att hell kort redovisa min uppfattning. Föratt man skall få det nödvändiga perspektivet på frågan, varför medlemmarna ifackliga organisationer lar initiativet till en ansökan om anslutning lill delsocialdemokratiska partiet, måste man se på dessa organisationers historiskabakgrund. Från början var fackföreningsrörelsens och socialdemokratins folksamma människor och deltog i samma kamporganisation. Men för att helt förståbakgrunden måste man även se till erfarenheten och resultatet av den samverkansom ägt rum mellan socialdemokratin och fackföreningsrörelsen. Gemensamt har vi steg försteg förvandlat del gamla orättvisa fal- tigsamhället till denvälfärdsstat som värt land är . Visserligen finns del områden där vi ännuinte har lyckats alt genomföra allt del som vi skulle önska. Jag tänker på denekonomiska demokratin, lönlagarnas inflytande inom näringslivet ochmedbestämmanderätt över kapital och investeringar. Men alla reformer som vi nuhar genomfört och håller på att genomföra inom arbetslivets område haraktualiserats och möjliggjorts genom det intima samarbete som harägt rum mellan den fackliga och politiska arbetarrörelsen. Närmedlemmarna i de fackliga organisationerna inte har lyckats altförhandlingsvägen få sina rättmätiga krav tillgodosedda, sina krav på tryggheti anställningen, inflytande pä sin egen situation och möjligheter all förändrahälsofarliga arbetsmiljöer, har del alltid varit naturligt att vända sig tillden politiska delen av arbetarrörelsen för att lagstiftningsvägen tillgodoseelementära fackliga krav. Jag har svårt att förslå dem som ser något kränkande i alt medlemmarnai en facklig organisation genom demokratiska beslut tar ställning förkolleklivanslulning av den egna organisalionen lill ett parti som man har sämycket gemensamt med. Jagvet att innan en facklig organisation fattar ett sådant beslut har frågan underen längre lid aktualiserats och diskuterats ute på alla nivåer blandmedlemmarna i de berörda organisationerna. Den dag en facklig organisation ärredo att falla ett beslut om kollektivanslutning, då har medlemmarna verkligenblivit informerade och givits möjlighet att påverka beslutet. Desom inte vill bli kollektivanslulna har full reservationsrätt. Det finns inteheller något personligt avslöjande om partitillhörighet i en avgivenreservation. Det kan mycket väl vara en socialdemokrat som av personliga ellerprincipiella skäl väljer att stå utanför kollektivanslutningen. Jagfinner det djupt oroande om skulle tillmötesgå den linje som en delav de borgerliga motionärerna företräder, nämligen all lagstiftningsvägeneller genom ändrade stadgar i regeringsformen förbjuda och hindra medlemmarna ide fackliga organisationerna alt falla demokratiska beslut i egna frågor. Delfinns också en risk att ett sådant beslut kan följas av försök att lagstifta påandra områden föratt hindra löntagarna och medlemmarna i de fackligaorganisationerna att fortsätta demokratiseringen av arbetslivet ochnäringslivet. Jagär inte heller övertygad om alt del är av ideella skäl eller av omtanke om denenskilde medlemmen i den fackliga organisationen som de borgerliga angriperkollektivanslutningen. Detta tycker jag särskilt markeras av dem som samtidigtslår vakt om medlemsregistreringen inom . Man försvarar där ettsystem som ger möjligheter att som barn kollektivt födas in i kyrkan som medlemulan möjlighet till reservation förrän dä den enskilde individensjälv börjat fundera över anledningen lill sitt medlemskap. Jag kan hålla medom all detta förhållande verkligen är olämpligt från demokratisk synpunkt. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Däremottycker jag att del är en hell annan sak när medlemmarna i en fackligorganisation efter ingående information och intern deball fattar beslut idemokratisk ordning, och där full garanti om reservationsrätt gäller för allasom inte önskar anslutning. Jag ber med dessa synpunkter att få yrka bifall till utskottetshemställan. Herrförste vice talmannen (); Ett av de viktigaste beslut som fattats i var närgeneralförsamlingen antog konventionen om de mänskliga rättigheterna och deldärtill fogade fakultativa protokollet. I den konventionen föreskrivs derättigheter som vi anser självklara i : rätten att leva, rätten attflytta och emigrera även från eget land, rällen alt bilda fackföreningar,rällen att strejka och en hel rad andra rättigheter. Vadstår då i fråga om föreningsfriheten och om anslutning till en förening? Jagciterar artikel 22 på ell av orginalspråken: "Everyone shall have theright to freedom of association with oihers." Everyone,alltså var och en, skall ha rätten till sammanslutning med andra, dvs. Överensstämmer detta med kolleklivanslulning? i fick denna fråga . Jag ursäktade honomdå. Han kanske inte kände till konventionen och hade kanske inte läst dennoggrant. Men har han haft på sig. kan han ju förklara om dellaöverensstämmer. Densocialdemokraliska regeringen föreslog att vi skulle ratificera dennakonvention, och det har vi också gjort. Herraroch damer socialdemokrater som har röstat för att vi skulle ratificera dennakonvention kan ju förklara hur ni nu kommer all uppfylla den, Ikonventionens börian, i artikel 2 står: "Varie konveniionsstaiför-pliktigar sig att i enlighet med sina konstitutionella bestämmelser och medbestämmelserna i denna konvention vidtaga erforderliga åtgärder för all genomlagstiftning eller på annat sätt förverkliga de i denna konvention inskrivnarättigheterna, som ej redan är tillförsäkrade," beredda att tillmötesgå denna konvention nu och ordna del så att everyonebas the right alt bestämma om han skall vara med i en förening eller inte? Idenna debatt förefaller det som om man har mycket litet känsla för individenoch ständigt tänker på kollektivet. Det är väl detta som är del felaktiga, ochdel har framskymtat i flera anföranden. Del måste ju komma an på enviljeyttring av individen om han skall tillhöra en förening. Lätmig la exemplet med ett företagsamt bokförlag som skickar till en människa enbok och säger: Om du inte svarar nej före , betraktar vi det såatt du har köpt boken, och vi kräver dig på pengar. Det går inte enligt svensklagsiiftning. Jag behöver inte svara alls. och jag blir aldrigskyldig all betala, eftersom det kräver en viljeyttring alt jag vill ha boken.Annars har jag ingen skyldighet att ta emot den. Mankan i detta sammanhang inte tillämpa den principen rent juridiskt, men nog harman moralisk skyldighet all fordra all individen skall avge en viljeyttring,skall säga: Jag vill vara med där eller där. Härgår en människa in i en fackförening som medlem - som jag anser all man skallgöra vid alla tillfällen - och finner sedan all han också tillhör en annanförening ulan att vela del och utan all ha sagt att han också vill tillhöra detsocialdemokraliska parliei. Kan del verkligen överensstämma med vad jag lästeupp ? Representanterför både de doktrinära partierna - socialdemokrater och kommunister - har talatom barnen och kyrkan. Del är kanske bäst att läsa vad konventionerna säger omdel; "Konventionsstalerna förpliktar sig alt respektera föräldrars och, iförekommande fall, förmyndares frihet alt tillförsäkra sina barn den religiösaoch moraliska uppfostran, som står i överensstämmelse med deras egenövertygelse." Nifår i så fall också klara ut om del är fel enligt denna konvention som nisjälva varit med och godkänt. Manmasta kräva all individen skall ha sin fullständiga rätl all bestämma själv.Fru säger alt vi skulle vilja kringskära fackföreningarnas rätt attbestämma. Nej, del är inte fråga om del, men vi vill inte tillåla dem attbesluta vad andra skall göra i politiskt avseende. Man kan t, ex. länka sig allen mycket idrottsinlresserad grupp beslutar på ett fackföreningsmöle att helafackföreningen skall tillhöra idrottsföreningen där. Ni säger alt det är fulltlogiskt och demokratiskt att göra på del sättet. Man skulle alltså kunnaansluta sig lill en hel rad andra föreningar, om det bara kan uppbringas enmajoritet. Är man från fackföreningsrörelsens sida beredd alt ta sådanakonsekvenser? Vihar hört ur LO;s stadgar att den lokala organisalionen beslutar omkollektivanslutning. Men man kunde ju lika gärna säga att detta är alltförkomplicerat. kan i stället besluta all alla dess medlemmarskall tillhöra socialdemokratiska partiet. Flera talare från social-deniokratinhar sagt alt denna princip är riktig, och då blir detta en logisk följd. Det ärdetia som jag tycker snedvrider debatten. Man tänker inte på individernas rättall själva bestämma vad de vill tillhöra. Jaghar här en liten notis från , en socialdemokratisk tidning,som - del är men ingenting har förändrals sedandess - säger alt socialdemokraterna där har 3 564 medlemmar, därav 113 enskiltanslutna. Det är klart alt om man rekryterar på sådant sätt får man ett stortmedlemsantal och bättre ekonomi. Men är det riktigt all göra del? Och varför gickdet inte all rekryiera bäiire individuelll? Del vore nog bättre om man kunde fåmedlemmarna enskilt anslutna än att del blir kollektivanslutningar genomfackföreningarna. Del är ju inte så märkvärdigt att den socialdemokratiskagruppen gör sådana ansökningar. iStockholm har varit ute och hållit tal. Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti 13 protokoll 1974. Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti sade all han hadeframställt alla möjliga argument från i del sammanhanget. Den jag sistvill ha till alt representera och framföra våra argument är . Jag tror nämligen inte att han har samma ordalydelse som centernanvänder. Det är inget mot i övrigl, men jag vill noghellre själv anföra våra argument. Jaghar talat om de mänskliga rättigheterna, för della har inte belysts i debatten.Jag anser inie all det slår i överensstämmelse med konventionen om demänskliga rättigheterna att ha kollektivanslutning. Jag yrkar givelvis bifalllill reservationen av m. fl. HerrSTEN i (s) kort genmäle: Herr talman! Jag vill bara tröstaherr med att jag inte skall ta upp konkurrensen ute på centermöiena -där klarar sig nog bättre än jag. Menjag tycker nog alt vår värderade representant i FN skulle läsa igenomkonventionen en gång till. Alltsammans finns på svenska - det skulle kanskeklara ut en del av begreppen. Konventionen om de mänskliga rättigheternareglerar nämligen förhållandet mellan myndigheterna och de enskilda individerna,inte mellan organisationerna och de enskilda individerna. Det kan vara bra altvela det, om man sitter i FN. Herrförste vice talmannen () kort genmäle: Herr talman! Får jag påminnaherr i om au vi också har anslutit oss lill delfakultativa protokoll som medger individer att vända sig direkt till eninternationell organisation, om de på något sätt anser sig förorättade. Sålångt har vi gått, och jag tycker alt del är fullkomligt korrekt att vi harvarit med om detta. Jagbehöver kanske inte läsa på konventionerna sä mycket. Jäg skall inte la upppersonliga saker, men eftersom jag i stora delar själv varit med om allutarbeta dessa konventioner kan vara säker på all jag också harläst dem. vill haden svenska texten. Del står i artikel 22: "skall äga rätt tillföreningsfrihet, däri inbegripet rätten all bilda och ansluta sig lillfackföreningar för att skydda sina intressen." Observera att det äröversall lill alt envar har rällen all göra delta. HerrSTEN i (s) kort genmäle; Jag hör lill min glädje att är SverigesFN-delegai, och då finns.deiingen anledning alt fortsätta den här lektionen. Vifår la upp den här frågan vid något senare lillfälle. Del är faktiskt så attkonventionen reglerar myndigheternas förhållande lill enskilda individer. Delgäller också den del som läste upp. Herrförste vice talmannen () kort genmäle; All man upprepar sina argument gör inte saken bättre. Jag har hänvisat till detfakultativa protokollet, och del medger individer att anföra klagan. Då kan delinte bara gälla myndighet-individ. Herr talmannen anmälde att iStockholm anhållit all lill protokollet få antecknat alt han inte ägde rätttill ytterligare replik. HerrMOLIN (fp); Det är i och för sig inte så förvånande att socialdemokraterna vill hakvar systemet med kollektivanslutningen av rent partiegoistiska skäl. Det ärkanske mer förvånande att man så ivrigt offentligt försvarar systemet. Jagtycker nog del förekommit en del rätl förvånande inlägg också i den härdebatten från socialdemokratisk sida. hävdade, och fick för det ett20-tal instämmanden, au del här systemet skulle bestå -tydligen oberoende av vad folkel och folkets representanter tycker och del varju rätt avslöjande. i sade att detta var en praktisk sak. Ja, det är klart att detär en praktisk sak för socialdemokratin hell enkelt därför att den är lillnytta för partiet. Så enkelt kan man argumentera när man glömmer denprincipiella sidan av saken och bara ser till parlinytian. FrökenEngman meddelade i sin slutreplik all i hennes fackförening hade man avprincipiella skäl inte velat begära kolleklivanslulning. Det tycker jag var ettfräscht inslag i debatten. Vad är det för principer som gör att fröken inte gillar kollektivanslutningen? Är det möjligen principen attvar och en själv bör fatta beslut om inträde i ett politiskt parti? Kunde intefröken berätta för kammarens ledamöter vad del är för principiella skälsom den fackföreningen har emot kollektivanslutningen. Densocialdemokratiska partisekreteraren brukar uppföra en liten teaterföreställningvarje gång vi diskuterar denna fråga. Jag är ledsen alt behöva säga till herrAndersson att jag tyckte årets föreställning var mindre roande än de tidigare.Herr kom dragande med ett papper om au det skulle finnas en hemligorganisation som bl. a. skulle innehålla 11 borgerliga riksdagsledamöter. Jaghar talat med de här i huset närvarande folkparliriksdagsledamölerna och ingenav dem ingår i eller känner till den här hemliga organisationen. Vi har ettpar ledamöter utomlands och jag kan inte tala för dem. Men jag tror ändå jagvågar göra påståendet att detta var ytterligare en dimridå som var utlagd föralt komma ifrån själva sakfrågan. Mellan en fiärdedel och en femtedel av dem som kollektivt haransluliis till del socialdemokraliska partiet är antingen anhängare av andrapartier eller vill inte tillkännage någon klar partipreferens. spelarantalet i och för sig ingen roll. Jag gör inte anspråk på att veta något exaktantal. Men det är i alla fall uppenbart att det i vårt land finns ett stortantal människor som mot sin vilja kollektivt anslutits till delsocialdemokraliska partiet. Del är för dessa människors skull som riksdagenockså måste slå fast åsiktsfrihetens prin- Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Del är ell svar lillnågra av de socialdemokraliska talare, bl. a. , som frågade vilketdet verkliga syftet är med t. ex. ställningstagande här. Det äratt för de människor som mot sin egen vilja tvingats in i delsocialdemokraliska partiet tala om alt majoritet står på deras sida.Får jag på den punkten tillägga au i motsats till socialdemokratin är detnämligen för vår del så, att de argument vi anför också är de motiv som driveross. Delfinns socialdemokrater som har reagerat mot detta system, bl. a. chefredaktörenför den största socialdemokratiska tidningen i . Men finns det ingenenda socialdemokrat här i som reagerar? Finns det ingen enda socialdemokratsom förstår att människor kan känna sin åsiktsfrihet kränkt av detta system?Har del långvariga maktinnehavet gjort er så okänsliga för frågan om denenskilda människans rätt till politisk integritet? 1detta anförande instämde (). FrökenENGMAN (s) kort genmäle: Uppenbarligen var jag något oklar imin senaste replik. Det ligger till på det sättet alt även medlemmarna i minfackförening av olika skäl - det kan vara principiella men också politiska skäl- har kommit till del resultatet att vi inte skall kolleklivansluta oss.