prot · FX09137 · 1974-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollet för . Ang.förekomsten av svenska exportkrediter eller exportkreditgaran -t i er tillAlgeriet § 2 Ang. förekomsten avsvenska exportkrediter eller exportkreditgarantier till Herr handelsministern erhöll ordel för allbesvara i (m) i kammarens protokoll för den 28 novemberintagna fråga, nr 380, till herr finansministern, och anförde: i har frågal finansminislern om den svenska statendirekt etter indirekl har medverkat titt exportkrediter ellerexportkreditgarantier till och i så fall i vilka sammanhang. Fråganhar övertämnals titt mig för besvarande. Någondirekl medverkan från siatens sida förekommer inte i fråga om exportkrediter.Indirekt medverkar staten genom atl exportkredilgaranlier lämnas avexporikredilnämnden inom ramen för dess normala verksamhel efter ansökan avvederbörande exportör. sker även vid export lill . HenMAGNUSSON i (m): Jag ber att få lacka handelsministern för svarel på min fråga. Jag ärmyckel glad över atl jag får det klara beskedel alt några speciella åtgärderinte har vidtagits. Detvar med anledning av den stora aktivitet från svensk sida som man har settunder de senasle månaderna belräffande jusl detla land som jag ställde migfrågan om det möjligen var så atl regeringen hade vidtagit några speciellaålgärder när del gäller krediter i stimulanssyfie. Med den knapphet som förnärvarande präglar den svenska kreditmarknaden och de myckel hårdareslriklioner som lillämpas mot inte minst den mindre fördagsamheien i vän landoch där man uppmanar de svenska föreiagen au gå ul och låna på deninlernalionella marknaden, hade del givelvis varii tiiei sensalionetll omSverige hade vidtagit ålgärder för alt hjälpa den del av värtden med kredit,dil den verkligl stora kapilatslrömmen titt följd av den senasteoljekrisen går. Jagär som sagt mycket glad över all handelsministern nu har geli beskedel atlnågot sådant inte har förekommil. Överiäggningenvar härmed slutad. Ang.nedläggningen av bensinförsäljningsställen i glesbygder § 3 Ang. nedläggningenav bensinförsäljningsställen i glesbygder Herr handelsministern erhöll ordel för altbesvara i (c) i kammarens protokoll för den 4 decemberintagna fråga, nr 392, och anförde: Hen i har frågat vilka snabba konkreta initiativ jagavser alt ta för atl motverka den fortsatta snabba nedläggning av bensinförsätjningsstätleni främst landels glesbygder som blir följden av vissa större bensinbolagsplaner och vilka åtgärder jag avser att vidla för att stärka denna service förglesbygdsbefolkningen. Regeringenhar i konseljen uppdragit ät attskyndsamt kartlägga drivmedelsförsörjningen i glesbygdsområden, främstförsörjningen med bensin till konsumenter i det inre stödområdet. Skuttekarlläggningen visa alt försörjningen är eller kan komma att bliotittfredsslätlande skatt verkel överväga vilka ålgärder som kan behöva vidias.Dessa överväganden skall i första hand inriktas på åtgärder som kan vidtas avbensinbolagen. HerrANDERSSON i (c): Jag lackarhandelsministern för svaret på min fråga. Jagär glad över att handelsministern är beredd att ta initiativ i denna förglesbygder mycket viktiga servicefräga. Av den det av handelsministernuttalande som refererades i främsi TV framgick det inte vilkasnabba och konkreta initiativ som regeringen planerade. Jag kunde inte hellerklarl uppfatta om handelsministern avsåg atl vidta några speciella åtgärder ide områden där nedläggningarna av försäljningsställen redan gått för långt.Della är främsi moliven till all jag trots handelsministerns tidigare positivauttalande slällde frågan. Förglesbygdens folk har tyvärr redan de stora mullinaiionella bensinbolagensnedläggningar av försäljningsställen fåll rätt svära konsekvenser. På mängahäll i landel bedriver lanthandlarna också bensin-försäfining. När de förtorardenna del av sin verksamhel blir undertagel för fortsatt lanthandel försvagat.Del innebär alt lanthandeln hotas av nedläggning, och därmed riskerarglesbygdsbefolkningen att föriora den närservice som är nödvändig för att olikabyggder skall kunna leva vidare. För mig framstår vissa multinalioneitt ägdabensinbolags handlande som rätt upprörande. Det finns flera exempel på alt dedels vägrar all överlåta anläggningarna lill lanthandlare eller föreståndare,dels i vissa fall dessutom inte vill leverera bensin eller olja titt dessa. Anserhandelsministern all samhället kan finna sig i denna tämligen hårdhäntaframfart från vissa bolags sida? Vissertigenskyller man pä att det inte är lönsamt att leverera bensin och ofia tillglesbygderna, men jag är långt ifrån säker på alt detta motiv är hett korrekl.Det finns exempel på all stora bensinstationer nästan har växt upp som svamparur jorden i siörre lätorlsregioner. atl sanningen är den attbolagen har felinvesterat i dessa områden. vill de öka sin omsättning viddessa stora stationer genom att lägga ned försäljningsställen ute iglesbygderna. Varken glesbygdens folk eller samhället kan, tycker jag, finnasig i en sådan politik från de multinationella bolagens sida. Jag tror säkert att det i en del fall har gått till på det sätt somherr i beskriver: att man, för att göra försäljningen såomfattande som möjligt i de större anläggningarna i tätorter och centralorter,inte har haft något mer påtagligt intresse av de mycket små anläggningarna utei glesbygden. Detförhållandel att det har gått till på det sättet är en av orsakerna till altjag menar atl i första hand tillsammans med bensinbolagen skallförsöka åstadkomma ett bättre sakernas tittstånd. Iövrigt är del mesta av inlägg elt föregripande av denkartläggning och de diskussioner som skatt äga rum på det här området. Jag kanattlså inte gä vidare in på saken . Men jag har bett om en skyndsambehandling av frågan i , och jag hoppas att vi skallkunna återvända till den och då diskutera den på ett mer stabilt underiag än vihar . Ang.föräldraskapsledighel för manliga statstjänstemän Hen i (c): Jag är naturligtvis tacksam för handelsministerns vilja atl ta snabbainilialiv. Jag vilt bara göra handelsministern uppmärksam på alt jag, när jagfält tadel av de villkor som några bensinbolag tillämpar vid leverans av bensinoch olja till glesbygderna, har funnit att det är hårda villkor som manslätter. Vissa bolag kräver kontant betalning: de föreskriver alt botagenskreditkort och bonuskuponger inte fär användas i de här områdena; de vägrar t.o. m. att leverera bensin titt försäljningsställen som tidigare tillhörtkonkurrenter. Jagvill fråga herr handelsministern om han anser att dessa ytterst hårdaförsäljningsvillkor står i överensstämmelse med kravet på lika och rättvisakonkurrensförhåtlanden. Jag anser inte det. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Ang. föräldraskapsledighel för manliga statstjänstemän Herrslalsrådel erhöll ordel för att besvara ' (fp) i kammarensprotokoll för iniagna fråga, nr 389, och anförde: har frågat mig om jag vill medverka titt atl manligaslalsfiänstemän får utnyUja föräldraskapsledighelen pä i huvudsak sammavillkor som kvinnliga. Ang. föräldraskaps -ledighet.för manliga statstjänstemän Manligaslalsfiänstemän har naturligtvis enligl lagen om allmän försäkring rätt tillföräldraskapsledighel i lika stor omfattning och med samma förmåner som andramanliga arbetstagare. Förkvinnliga slalsfiänstemän gäller sedan gammall särskilda lönevillkor i sambandmed föräldraskapsledighel. Sådan fiänstemän fär i ställd förföräldrapenning i de fiesta fall full lön under för-äldraskapsl£;dighel. Samlligapersonalorganisationer har i anslulning till pågående förhandlingar yrkal altäven manliga slalsfiänstemän skatt fä fult lön under föräldraskapsledighel. Medhänsyn till atl frågan om lön under fiänstledighet är avialsbar vill jag intevidare uttala mig i ämnet. Hen (): Rällen för föräldrarna atl dela upp föräldraskapsledighelen mellan en värdefull reform och ell vikligl steg i rikining mol ökad jämlikhelmellan män och kvinnor. Del är bara beklagligt all den ännu inte har ulnyUjalsi särskill slor utsträckning. , för alt ta ellexempel, föddes ca 10 000 barn här i Slockholms län i men det var bara ungefär100 av dem som hade glädjen alt få ha sin pappa hemma hos sig under någon delav föräldraskapsledighelen. Nufår man väl ulgå frän att siluaiionen kommer all förbällras sä småningom.,allteftersom attityderna ändrar sig och människorna blir mera vana vid den nyarättigheten. Men siffrorna visar all del är oerhört angelägel au undersöka allamöjligheler alt ytterligare förbälira reformen genom all undanröja hindren förfäderna alt utnytfia föräldraskapsledighelen. Närdel gäller statligt anställda är del ju sä att en kvinnlig anställd får fultlön under föräldraskapsledighelen medan männen får av lönen upp viss nivå. Denna löneskillnad kan betyda ganska myckel. Jag har försökiräkna ul det ekonomiska ulfallel för tvä byrådirektörer som är gifta medvarandra, om mamman är hemma hela liden respeklive om pappan skulle vara av ledigheten. Jag har kommit fram titt att familjen föriorartotalt pä alt ha pappan hemma under denna lid. Dessulomtillkommer del faklum atl han går miste om sin semeslerräll för della halvår.Även andra grupper har liknande avtal. Jagber alt få lacka för svaret pä min enkla fråga, även om del inte innehållermycket mer än jag visste lidigare, nämligen all frågan är avialsbar. Del ärklart atl man inte i förväg i detalj vilt uttala sig om hur ett framlida avlalskall se ul. Men om del är fråga om en självklar princip, skulle man ändå kunnasäga att man kommer all förverkliga den. Och ja:g irodde, , attdelta var en självklar princip. Om nu alla personalorganisationer tagit uppsaken, borde det vara enkell för statsrådet att säga alt del är en så uppenbarjämlikhetsfråga, all vi kommer att förverktiga önskemålet. Därförvill jag fråga: Innebär statsrådets svar alt han inte är beredd alt göra dennadeklaration, atl det finns risk för atl staten inte kommer att gå med på attskapa jämlikhet mellan sina kvinnliga och manliga anslällda i detla fatt? När det gäller inställningen titt de myckel vikliga principfrågorna omkönsdiskrimineringen och ålgärder som syftar till alt öka jämställdheten mellanmän och kvinnor gjorde jag under en frågestund med enmyckel klar deklaration om var jag står. Jag vill hänvisa till della uttalande.Ingel tvivel kan råda om min principiella inställning på den punkten. Menjag vill också begagna littfätlel all erinra om en annan myckel vikiig principsom denna riksdag vid ell fiertal tillfällen har anslutit sig titt, nämligenalt vi inte genom beslämda deklarationer i kammaren skall blanda oss i frågorsom är uppe i löneförhandlingar mellan parterna på den Slalliga arbetsmarknaden.Del här är just elt sådant spörsmål, och säger också atl han vetatt del är en avialsbar fråga. Men då borde han också vara pä del klara med attregeringen i avlalsbara frägor inte gör bestämda deklarationer här i riksdagen.Jag kan i varje fall inte göra det, eftersom det skulle uppfattas som en direktpekpinne lill avtalsparterna. Detta är en avialsbar fråga, och den skattparterna lösa i fria förhandlingar ulan pekpinnar från . Ang.föräldraskapsledighel för manliga statstjänstemän Del är ju värdefullt med allmänna deklarationer om att man är förjämställdhet mellan män och kvinnor, men de kostar ingenting. Regeringen haravgivit sådana under alla år, som man t. ex. har sagt nej lillmotioner om alt denna jämställdhet skulle införas inom föräldraförsäkringen.Det tog åtskilliga år innan den jämställdheten kunde förverkligas. Därför anserjag inte alt de här allmänna principdeklarationerna läcker behovel av besked. Jagsade all jag har förståelse föratt man inte vill ge besked i detaljfrågor närdel gäller avlal, men vissa självklara riktlinjer borde man kunna uttala sigför. Om del här vore självklart, har jag svårt all förslå varför intestatsrådet kunde ge ett sådant besked. Man har t. ex. före enavtalsrörelse ansett sig kunna gå ut och säga atl man skatt salsa på delågavlönade. Då borde del också vara möjligt atl säga alt man skall undanröjaden könsdiskriminering som här faktiskt föreligger. Omnu inte personalorganisationerna hade aktualiserat den här frågan, hade däregeringen nöjt sig med detla? Del är ju inte omöjligt för regeringen att tainitiativ till att undanröja sådant som är uppenbar könsdiskriminering. harpersonalorganisationerna lyckligtvis tagit upp saken, men eftersom det ärfråga om en direkl könsdiskriminering har jag svårt att acceptera attstatsrådet inte kan ge besked, trols att det är en avtalsfråga. Nr 137 Hen statsrådet : Freriasenden " talman! För det första: villemed sitt senasle inlägg fi tydligen säga att vi egentligen bara kommer med lomma deklarationer och attdet i och för sig är värdefullt med principdeklaralioner men att Ang. föräldraskaps- det ärviktigare att det görs någonting. Ja, att del görs någonting när ledighet för manliga det gäller att försöka öka jämställdheten mellan män ochkvinnor är statstjänstemän helt klart; jag skutte kunna hänvisa till mångaprakliska åtgärder. Dethar också gjorts en hel det i tidigare avtalsrörelser på den här punkten; detkan jag hänvisa titt sä här i efterhand. Speciellt har det gjorts väldigtmycket under de senaste två avtalsrörelserna för atl höja låglönerna. Eftersomkvinnorna framför allt frekventerar de grupper som har lägre löner har detblivit en insats för kvinnorna. Fördet andra: En sådan diskussion som avser - om satsning på låglönero. - skall inte las upp här i inför en avtalsrörelse. Riksdagenhar ju en särskild delegation, där sådana riktlinjer skatt diskuteras som sedankan bli vägledande för avtalsrörelsen. Det trodde jag att visste,så att jag inte skulle behöva undervisa honom på den punkten i den härdebatten. HenROMANUS (fp): Jag påstår inte att ord är tomma deklarationer. När dehär förhandlingarna är slutförda får vi väl se hur mycket de är värda. Jagsade att det var oroande att slalsrådel inte kunde ge besked i en enligt minuppfattning så självklar principfråga som att man inte skall ha olika reglerför män och kvinnor, om man vill förverktiga rätten också för fäderna att varahemma , utan att familjerna skatt göra stora föriuster pådet, jämfört med om mamman är hemma. Om det är en självklarhet, borde man kunnasäga det utan att det skall anses vara något otitlböriigt föregripande avförhandlingarna. Ioch för sig kan man väl säga: Det gör inte sä mycket, vi kan vänta och se. Men- som jag nämnde i mitt tidigare inlägg - de här problemen finns även på andraområden än det statliga, och det skulle vara lill fördel om staten kunde gåföre och visa vägen för andra arbelsgivare. Vi har väl ändå den uppfattningenatt staten skall vara en mönster-arbetsgivare, och därför kunde en sådan härdeklaration vara värdefull. Jag skall inte ytteriigare föriänga debatten, men jag vill än en gångunderstryka att om jag skulle göra beslämda deklarationer här i i enfråga som parterna har uppe till förhandling, skulle det givetvis föregripaförhandlingarna. Ifall inte inser det, är han okunnigare om huravtalsförhandlingarna går till än vad jag utgick ifrån när jag formulerade mittsvar. Hen (): Ett barn kan ju inse att om staisrådel lovaratt genomföra det härförslaget, så föregriper han förhandlingarna. Vad jag har sagl är bara att omkravet är självklart, så gör det ingeniing om man föregriper förhandlingarna påden punkten. Att man inte vill göra det, tyder pä att det inte är självklart,och det är oroande. Överläggningenvar härmed slutad. Ang.folkpensionärers rätt till bostadstillägg §5 Ang. folkpensionärers rätt till bostadstillägg Herr bosladsministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 361, till herr socialministern, och anförde: har frågat socialministern när han avser att framläggaförslag som eliminerar vad kallar den diskriminering avfolkpensionärerna i fråga om kommunala bostadstillägg i jämförelse med deslalskommunata bosladslilläggen, som förefinnes. Frågan har överiämnatstill mig för besvarande. Reglerna för de kommunala bostadstilläggen ger iallmänhet ett bättre bostadsstöd för pensionärer än det som skutte utgå omreglerna för stats-kommunalt bosiadslillägg tillämpades. I vissa fatt kanemellertid förhållandet vara det motsatta. Detta beror dels pä att reglernaför avlrappning av tilläggen är olika för de båda bostadstilläggssystemen,dels på hur stort det kommunala bostadstillägget är som utgår i kommunen.Frågan om en samordning mellan de båda systemen för att ufiämna sådanaskillnader kommer atl övervägas av boendeutredningen. Hen HENMARK(fp): Jagber att få lacka bosladsministern för svarel, även om del egentligen inte gersvar på den fråga som jag ställde, nämligen när man kan räkna med att det bliren ufiämning för fol k pensionärernas del när det gäller bostadstilläggen. Detär rikligl som statsrådet säger, att det finns områden där det statskommunalabostadstillägget är gynnsammare än det kommunala, och det gäller i ganska mångafall. Det beror bl. a. på vilka bostadstillägg som kommunerna har. Jag hartagit reda på att var femte folkpensionär har ett bostadstillägg som inteöverstiger . Med nuvarande basbelopp är del kommunalabostadstillägget helt borta vid inkomst. Vid den gränsen får detslalskommunata bostadstillägget utgå i oförminskad sloriek fill ensamståendeeller familjer utan barn. Om man har en hyra pä , så färden som inte är folkpensionär i bostadstillägg, medan densom är folkpensionär fär ingenting. av våra folkpensionärerhar högsl i bostadstillägg. Ang.folkpensionärers rätt till bostadstillägg det kommunalabostadstillägget atl. vara eliminerat i slort sett då de har 24 000 kronorsinkomsi. Då har andra allfiäml - vid samma hyra som väl inie kananses vara en oskälig hyra - kvar ell bostadstillägg på ungefär 160kronor. Jagtycker atl detta är underligt, och särskilt känns del givetvis sä för dem somhar varit i produktionen och sedan blivit folkpensionärer. För det första fårde minskad inkomst, och för det andra försvinner det slöd sorn eltbostadstillägg innebär. Redandå det statskommunala bostadstillägget instiftades för elt par år sedanmotionerade jag i ärendel. Jag såg med delsamma atl dessa tröskelproblem skulleuppkomma. Del förvånar mig alt del inte går alt få slul på dessa bekymmerfortare. har dock i är gjort en beställning-atl frågan skatt sesöver. Jag såg också all den var överlämnad lill boendeutredningen. Men det ståringenting om med vilken hastighet ärendel skall behandlas, och dä kan det jutänkas atl del dröjer fiera år. Jagskulle vifia fråga om inte herr bosladsministern länker på något säu påskyndautredningen så att den här orättvisan snart försvinner från vårt samhälle. Jag har ingeniing atl invända i sak när det gäller del problem som herrHenmark log upp. Men jag vill erinra om all bostadsdepartementetbildades och vi har ändå sett lill alt under näslavecka har 70 punkter att ta slällning lill pä bostadsområdet. Vi har alltsåpressat utredningar, remissinslanser och departernentel sä hårt som jag anserförsvarbart. Jaghar emellertid förvissat mig om atl boendeutredningen nu arbelar intensivt ochhårt prioriterar den fråga som har tagit upp, och därmed harjaggjort vad jag kan för alt vi skall fä fram ett sä snabbt besked som möjligt. Hen HENMARK (fp): Vihar myckel stor respekl för bostadsministerns ambitioner när del gäller atlskapa reda i bostadsproblemen, och jag kan uttala vår aktning för det arbelel.Jag blev bara förvånad över alt den här saken inte åtgärdats, ty jag tyckerinte all det skulle behövas en så lång utredning för att åsladkomma eltresultat härvidlag. Attden här orättvisan förefunniis har faktiskt väckt en slark indignation hosmänga pensionärer och pensionärsföreningar. Men jag tackar för de löften somhär har givits och för den ambition som redan visats när del gäller att lösaproblemet så snabbt som möjligt. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Ang. bebyggandet avvärdefull jordbruksmark Herr bostadsministern erhöll ordet för atlbesvara () i kammarens protokoll för iniagnafråga, nr 368, och anförde: har frågat mig från vilka utgångspunkter förhandlingarförs metian bostads- och jordbruksdepartementen om kommunernas byggande pävärdefull jordbruksmark. Regeringensställningstagande till frågor om bebyggelseexpansion på jordbruksmarkaktualiseras fortlöpande i plan-, markförvärvs- och ex-propriationsärenden.Sådana frågor uppkommer vidare när regeringen skatt ta ställning tittkommunernas program för fullföljandet av den fysiska riksplaneringen ochdärefter lämna en redogörelse för programarbetets utfall. Iprogrammen och del därtill anknytande remissarbetet har frågorna omjordbruksmarkens användning tillmätts stort intresse. Bådede löpande ärendena och de mera tångsiktiga frågorna bereds gemensamt av iförsta hand bostads- och jordbruksdepartementen. Utgångspunkt för detta arbeteär de av fastlagda riktlinjerna, vilka bl. a. innebär att man vidkonfiikl mellan jordbruksintressen och tälortsulbyggnad bör eftersträva sådanalösningar att högvärdig jordbruksmark inte tas i anspråk om en frånsamhällsbyggandets synpunkl likvärdig lösning kan åstadkommas på annat sätt. Hen ÅKERFELDT (c): Jagber att fä tacka bostadsministern för svaret på min fråga. Frågankan kanske i del här planeringsskedet synas överflödig, men den föranleddes aven pressuppgifl där man sade att det pågick "förhandlingar" metiande berörda departementen, nämligen ochjordbruksdepartementet, om hur man skutte exploatera hos kommunerna.Jag är lacksam för atl bosladsministern pä den punklen givit ett lugnandebesked - här förekommer tydligen inga övertäggningar om en principiell ändringi förutsättningarna för hur man skall avgöra dessa frägor, utan det ärställningstagandet i de löpande ärendena som del gäller. Jagskulle emellertid vilja påpeka att de förutsättningar som gäller är enligtsvaret de av fastlagda planeringsförutsällningarna, och där anser jagför min del alt skyddet för jordbruksmarken mycket vät skutte kunna stärkas.Naturvärds- och fritidsintressen har ett betydligt starkareskydd, då del sägs all de skall "säkerställas", medan däremot denodlingsbara marken bör "beakias" i planeringssammanhang. Det vorevärdefullt att få statsrådets syn pä om de ändrade förhållandena beträffandejordbruksmarks användning mot bakgrunden av bl. a. livsmedelssituationenmotiverar att man ändrar pä planeringsförutsättningarna. Ang.bebyggandet av värdefull jordbruksmark 10 protokoll 1974. "Förhandlingar" är enligl min mening en felaktig beteckningför den kontakt som förekommer mellan ochbostadsdepartementet. Men eftersom båda departementen från olika utgångspunkterär berörda av detla slags frägor är det naturligt atl vi har en kontakt medvarandra, och jag har redogjort för från vilka utgångspunkter en sådan konlakläger rum. Sedanhar jordbruksministern gett ell så ulförtigl svar pä senastefråga att jag inte tror alt jag behöver göra något tillägg på den punklen. Delär givet att vi frän sida kommer att la hiinsyn lill deuttalanden som jordbruksministern har gjort. De uttalandena står hetaregeringen för. Övertäggningen var härmedsluiad. §7 Ang. fördelningen av odlingsförsöken Herr jordbruksministern erhöll ordel föralt besvara () framställda interpellation, nr151, och anförde: har frågat mig hur odlingsförsöken inomlantbrukshögskolans försöksverksamhet fördelas mellan och inom länen och om jaganser att dagens principer för fördelning av odlingsförsöken mellan olikabygder är tillfredsställande. Lantbrukshögskolansförsöksverksamhet är av betydande omfattning. Anslaget till försöksverksamhetenuppgår under löpande budgetår till ca . Härtill kommerkosinaderna för den försöksledande personalen. Anslaget tillförsöksverksamheten har i runda lal tredubblats . Förförsöksverksamhetens genomförande finns en fättförsöksorgani-sation.Belräffande odlingsförsöken - eller fältförsöken pä jordbruksområdet som dethär är fråga om - är landet indelat i fyra jordbruksförsöksdistrikt. I vafiedistrikt finns en dislriktsförsöksnämnd under ordförandeskap av endistriktsförsökstedare. I distriklsförsöksnämnderna ingår ledamöler frän delslanlbruksnämnderna, dels jordbrukels föreningsrörelse. Genom dennaorganisation skatt avnämarnas iniressen tillvaratas.