prot · FX0934 · 1974-12-31 00:00:00 — I konsekvenshärmed föreslår vi också en ersättningstid i vissa fall, t. ex.om barnet efter födelsen måste vårdas på sjukhus. Barn kan ju numera räddastill livet även om de föds upp före normal födelsetid, och defår då ligga i kuvös i kanske . Med den av oss föreslagnaersättningstiden kan föräldrapenning i sådana fall utgå under enlängre period efter barnets hemkomst från sjukhuset. Reservationen 4 gäller ersättningen till adoptivföräldrar.Adoptivföräldrar är jämstäUda med biologiska föräldrar, vUket innebäratt de som adopterar ett nyfött barn får föräldrapenning . Men detär ju mycket sällan detta kan ske. är ju barnet några månader gammaltvid adoptionen. Är barnet vid adoptionen, haradoptivföräldrarna inte någon rätt till föräldrapenning. Det tycker vi är litetsynd, eftersom försäkringen faktiskt är till för barnens och inte förföräldrarnas skull. Den är tiU för att föräldrarna skall kunna vara hemma hossina barn utan att göra en ekonomisk förlust, om de har ett arbete. Vi menar att föräldrapenningen borde kunna utgå under sjueller helst, som vi förespråkar, oavsett när barnet kommer tillfamiljen, dock förutsatt att det är ett förskolebarn. Vi har i vårt förslagtill lagtext angivit gränsen sju är. Detta kan synas vara en hög ålder, men detär ju mycket sällan man adopterar så pass gamla barn oftast är de någramånader eller gamla. Reservationen 5 gäUer utlandssvenskarnas rätt tiUföräldrapenning. Deras rätt till detta skydd uppmärksammades redan närfamiljepolitiska kommitténs förslag gick ut pä remiss. Bådeförsäkringsdomstolen och invandrarverket pekade då på att kravet på inskrivningi försäkringskassa innebar en försämring för bl. a. svenska kvinnor som efterbosättning utomlandsåtervänder tUl för att föda barn. För att föräldrapenning skall utgåkrävs att vederbörande varit inskriven i försäkringskassa. Om ett parreser utomlands, t. ex. för u-hjälpsarbete, och vistas där , upphörinskrivningen i . Om kvinnan blir gravid vUl hon kanske inte födabarnet i ett u-land utan far hem tUl . Hon finner då att hon har ramlatur och inte får någon ersättning från föräldraförsäkringen.Det tycker vi är synd. Vi anser att lagen skall ändras så att utlandssvenskarsom har fallit ur försäkringen skall kunna få ersättning frånföräldraförsäkringen när de kommer hem, även om de inte har 180 dagarsinskrivning i kassan. Det är ett rättvisekrav, menar vi. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifaU tiUreservationerna 2, 4 och 5. Allmän försäkring m. m. Idetta anförande instämde (). FruMARKLUND (vpk): TUlsammans med ett par medmotionärer har jagi motionen 207 aktualiserat frågan om att kommunerna bör få kompensation förde merkostnader som de har fått sedan fattade beslut omvissa ändringar i lagen om allmän försäkring. De ändringarna medförde nämligenatt det numera är kommunerna som skaU betala ut ersättning till fosterföräldrarsom tar hand om ett sjukt, utvecklingsstört eller fysiskt handikappat barn.Eftersom bidraget numera är skattepliktigt rör det sig om avsevärda belopp,som kommunerna måste betala ut för att få behåUa de fosterföräldrar som harstäUt sig till förfogande för den här angelägna uppgiften. Att ersättningen har höjts och gjorts skattepliktig ochdärmed ATP-grundande är helt riktigt. De människor som tar sig an sådana barnsorn det här handlar om gör en arbetsinsats som naturligtvis skaU ersättas sornallt annat arbete. Men vad som enligt min mening bör rättas tUl här är att dennya ordningen har inneburit att ytterligare en utgift har övervältrats fränstaten till kommunerna. Kommunerna är självklart intresserade av att få behåUade familjer som har ställt upp tidigare och då fått ersättning för sinainsatser. Och för att då inte familjer som kanske får ersättningen påfördeventuell annan inkomst skall göra någon ekonomisk förlust får kommunen i frågata på sig en större utgift. Utskottets majoritet anser att den här frågan bör prövasinom ramen för kommunalekonomiska utredningens arbete. Jag har ett intryck avatt den utredningen har en väldig massa uppgifter att arbeta med. Gång på gånghänvisas olika frågor tiU den. Det måste innebära att det kan dröja länge innandet kommer något resultat av utredningen. TiU dess kan det väl ändå inte varameningen att övervältringen av kostnader från stat till kommun skall fortsättaoch att, när sedan sådant påtalas, det skall hänvisas till utredningen. Det finns inte heller någon anledning att tala ominkomstförstärkningar för kommunerna till följd av att vårdbidraget numera ärskattepliktigt, eftersom det i samband med reform förutsattes att deskatteintäkter, som kan väntas bli resultatet av de nya reglerna om 4 protokoll 1974. a. vårdbidrag, oavkortade skall tillfalla statsverket. Även dettaförhållande talar för att kommunerna verkligen får full kompensation för deutgifter de har i samband med ersättningen till fosterföräldrar. Det kan inte vara rimligt att mylla ner den här frågan ien tidskrävande utredning. Jag yrkar därför bifall tUl reservationen 7 av herrOlsson i , vari begärs förslag om kompensation tUl kommunerna för dekostnader de åsamkas genom att utge bidrag till fosterföräldrar för vård avhandikappat barn. I den nämnda motionen berörs också en del ogynnsammaeffekter i andra avseenden av de nya bestämmelserna om vårdbidrag. Jag är säkerpå att många här i kammaren i likhet med mig har blivit uppmärksammade påsådana fall som att vårdbidraget, påfört annan inkomst, kan medföra att gränsenför bostadstillägg överskrids och att kontantstödet till familjerna på detsättet blir lägre . har en tillsatt utredning angåendeföräldraförsäkringen till uppgift att sammanställa och bedöma de här nya reglerna.Dessutom väntas, som utskottet anger, ett betänkande från riksförsäkringsverketmed förslag tiU betydande förbättringar av vårdbidraget. Förhoppningsviskommer detta att innebära att vårdbidraget till viss del görs avdragsgillteller att man finner former för en motsvarande justering av bestämmelserna såatt de av oss påtalade tröskeleffekterna övervinns. Jag kan i det här avseendet, i likhet med min partigruppsrepresentant i utskottet, nöja mig med det som redovisas i betänkandet och hardärför, herr talman, inget yrkande tUl den delen i motionen. Under detta anförande övertog herr andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. FraFR>ENKEL(fp); "Jag har skött mina anhöriga hela livetutan lön! Jag har levt i de handikappades värld och fått dela deras liv. Detbetyder isolering, ensamhet, fattigdom och nedvärdering." Så säger 48-årig hemmadotter, som sedan hon var helt ung i tur och ordning har fåttsköta sin av ledgångsreumatism invalidiserade mor, sin blinde far och närföräldrarna är döda - sin bror, som är starkt hörselskadad och diabetiker. Sinutkomst får dessa två av ett litet lantbruk. "Jag är helt bunden, mittobetalda arbete är på livstid. Vi hemmadöttrar vill ha lön av samhället, inteallmosor eller fickpengar", fortsätter denna hemmadotter. De människor - män och kvinnor som offrar sin ungdom,avstår från yrkesarbete och vårdar anhöriga, gamla eller sjuka är verkligenvärda att få ett rejält stöd av samhället. nr 698 år1963 innehåller Kungl. Maj:ts cirkulär till socialnämnderna ocharbetsför-medlingsorganen angående åtgärder till hjälp för ensamställda hemmadöttrar,alltså för dem som befriats från sitt vårdansvar, vilket oftast skett genom attden anhöriga avlidit. Det gäller då att undersöka förutsättningarna för dematt få lämplig anställning. Kan man inte finna någon sådan, säger cirkuläret,bör förtidspension sökas. Så slutar man: "Ingen bör på bristande initiativeller uppmärksamhet från samhällsorganens sida gå misteom de sociala förmåner, som samhället ställer till förfogande." är det egentligen inte så värst mycket med de häromtalade sociala förmånerna. Genom en allmän egenpension, som också skulleinnebära rätt tUl ATP-poäng för alla de vårdande åren, skulle man i ställetkunna lösa pensionsfrågorna för de grupper, dominerade av kvinnor, som längevårdat sjuka eller äldre anhöriga i hemmet. Jag är medveten om att detta måstevara en långsiktig reform som bör övervägas tillsammans med förslaget omATP-poäng för barnavårdande arbete i hemmet. Lönen för den vårdandeverksamheten kunde utgå i form av ett vårdnadsbidrag. Jag är aUdeles övertygadom att det kunde göras ganska stort och ändå bli billigare för samhället änanstaltvård för den sjuke eUer gamle. har alltsedan 1960 i väckt förslagom en ekonomisk värdering av det produktiva arbete som utförs i hemmet ochalltsedan 1967 föreslagit en utredning om möjligheterna att inomsocialförsäkringssystemet vidta sådana förändringar att det till vårdare ihemmet kan utgå dels en ersättning, dels en sjukpenning med tUlräckligt stortbelopp. Som vi vet har dessa förslag tyvärr alltid avslagits av . Dehemarbetande med vårdansvar vare sig omvårdnaden gäller barn, sjuka ellergamla - har inget fullgott skydd genom den obligatoriska sjukpenningen på 8kronor med möjlighet tUl frivUlig sjukpenning på maximalt per dag. Varkan man få en fullgod hjälp som vårdar hemma för ? Nej,jag anser att man bör kunna skapa ett förbättrat skydd inom sjukförsäkringen. Vi i upprepar alltså vårt gamla krav attriksdagen hos Kungl. Maj:t skall hemställa om en utredning angående en särskUdtilläggssjukpenning för hemarbetande med vårduppgifter samt om en utredningangående vårdnadsbidrag till personer som vårdar sjuka eUer äldre anhöriga ihemmet. Med dettayrkar jag, herr talman, bifall till reservationen 8. Allmän försäkring m. m. Vi har här fått höra flera motionärer ochreservanter anföra synpunkter pä förbättringar när det gäller föräldraförsäkringen.Jag skulle i detta sammanhang vilja erinra om den debatt som vi förde ikammaren , när vi antog förslaget om införande av enföräldraförsäkring. Då fördes principdebatten, då drogs de stora linjerna upp,och vi kan väl vara helt eniga om att den föräldraförsäkring som trädde i kraftden har givit en ganska unik ställning i världen när detgäUer stödet i samband med barns födelse. Tanken att även fadern skall hamöjligheter att delta i vården av det nyfödda barnet med samma ersättning,pensionsskydd och anställningsskydd som tidigare endast gällt för mödrar ärsåvitt jag vet inte genomförd någon annanstans i väriden. Här i är förslaget det mest konkretasteget till att förverkliga ett lika ansvar mellan föräldrarna i arbetet medvården och fostran av barnen, vilket i sin tur är en förutsättning förjämställdhet mellan män och kvinnor. Denna samhäUets markering av att modernoch fadern delar ansvaret för barnens omvårdnad är viktig, inte minst förbarnens skull. Allmän försäkring m. m. Vi antog alltså förslaget om denna föräldraförsäkring, ochden trädde i kraft den . Basen för föräldraförsäkringen varfamiljepolitiska kommitténs mycket grundliga utredningsarbete - ett arbete somvann stor erkänsla och respekt av så gott som samtliga remissinstanser. Vi vetockså att familjepolitiska kommitténs förslag skuUe genomföras etappvis, och vitog ett stort steg på vägen när vi fick föräldraförsäkringen den I januari1974. Vi fick även vårdbidrag som gav pensionsrätt för de föräldrar som vårdarhandikappade barn i hemmet. Det har gått drygt . Underlängre tid har denna försäkring inte hunnit verka, men redan ligger det enproposition på bord med förslagom en ytterligare förbättring avdenna föräldraförsäkring, en förbättring som avses träda i kraft den 1 januari1975. Dessutom har chefen för tillsatt en utredning somskaU följa hur föräldraförsäkringen utfaller i hela dess omfattning och vidd.Utredningen skall vara med hela vägen och samla erfarenheter samt framlägga deförslag som kan vara erforderliga för utbyggnader av och förbättringar på dennautomordentliga reform. Jag viU i sammanhanget säga att de reservationer som ärfogade till socialförsäkringsutskottets betänkande nr 5 ser jag närmast som enpolitisk markering. Jag tror nämligen att vi nu bör vänta med att lägga fram enmängd delförslag till föräldraförsäkringen, och jag tror att vi inte kan fånågon utredning som bättre följer upp arbetet än den som socialministernnyligen har tillsatt. sade i debatten någonting som jagtycker var mycket klokt - han är ju ofta både förnuftig och sparsam med statensmedel. förklarade att man från moderata samlingspartiet hade valtatt se hur reformerna utfaller . Vi skall samla erfarenheter, varpåvi med större säkerhet kan återkomma och föreslå de ändringar som vi kan finnabefogade, sade . Men jag trodde, , att ni behövde någotlängre erfarenhet än ungefär , innan ni var beredda att lägga framså många ändringsförslag i föräldraförsäkringen som ni nu har gjort. Jag anser detta vara en principiellt mycket stor fråga,och jag kommer inte nu att gå in i detaljer och bemöta varje reservation.Mycket håller på att hända inom socialförsäkringsområdet i vad gällerföräldrarnas situation, och därför tycker jag att tidpunkten vore fel vald, omvi från utskottet i detalj gick in på och granskade varje reservation.Utskottets betänkande är fylligt, och principdebatten fördes . Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i alla delar. HerrRINGABY (m) kort genmäle: Jag skaU inte polemisera mot utanvill bara säga att vid behandlingen föreslog vi att försäkringen skullegälla . Vad det här gäller är alltså bara en uppföljning av denståndpunkt vi då intog. Det är inga större avvikelser utan bara ettfasthållande vid vår tidigare princip. Utlandssvenskarnas problem blev inte tillräckligtbeaktat, även om det uppmärksammades av försäkringsdomstolen. Men också där är en mycket liten ändringföreslagen, som inte förorsakar några större kostnader. Det gäller bara attjämställa utlandssvenskar med vanliga svenskar. Det betraktar jag faktiskt somen marginell ändring, inte som någon större sak. Jag tror att vi aUa var tacksamma förföräldrapenningreformen, när den genomfördes. har här prisat denreformen, och det är kanske befogat. Men å andra sidan är det också litetonödigt, eftersom vi var ganska överens om att den i och för sig var bra. Detär ju på det sättet att man hittar smärre felaktigheter ellersvagheter hos en reform, och så har skett också i detta fall. Men det kan välinte sägas vara ett saboterande av reformen i dess helhet om man då försökerförbättra de detaljer som möjligen kom att framstå som svaga. I socialförsäkringsutskottets betänkande nr 5 behandlasett par motioner som jag har varit med om att väcka. I den ena motionen yrkarjag i likhet med några andra motionärer att adoptivföräldrar skall fåföräldrapenning som föräldrarna tUl ett barn som är fött iSverige under vanliga förhållanden samt att föräldrapenningen skall räknas frånden dag då adoptivbarnet kommer till det nya hemmet. Vi har i motionenmotiverat förslaget. Även om adoptivbarnet inte är nyfött måste det anpassa sigtUl den nya omgivningen, och det tar sin tid. Vi anser därför attadoptivföräldrarna bör beredas möjlighet att vara hemma som om desjälva hade fött barnet under naturliga förhåUanden. Detta har beaktats ireservation 4, och jag har endast att yrka bifall till den reservationen. Vi har också yrkat att föräldrar som vUl adoptera ett barnskall beredas möjlighet till ekonomiskt stöd för att kunna göra det. Dettayrkande bygger på en personlig erfarenhet jag har av några människor som väntsig till mig. Det gäller två mycket ordentliga, fina, unga människor, som intekan få några egna barn. De är låginkomsttagare. De vUl väldigt gärna få upplevaden fullkomning av sin hemlycka som det innebär att få ett barn att ta hand om.Men att adoptera svenska barn är praktiskt taget omöjligt . Man får tautländska barn, och det kostar rätt mycket pengar. Det har sagts mig att detrör sig om , och att den siffran är riktig harförra statsrådet bekräftat. Dessa människor vUl alltså gärna ha ettbarn, men deras inkomstförhållanden medger inte att de adopterar ett barn frånutlandet. Då vederbörande framförde detta till mig framhöll de att samhälletvid en vanlig förlossning kostar på ganska mycket i form av mödrahjälp,sjukhusvistelse, osv. Varför skulle samhället då inte kunna hjälpa ett par ungamänniskor, som gärna vill ha ett barn men inte kan få det själva, till att fåuppleva den förmån som ett barn i familjen är? Detta yrkande har utskottet inte alls behandlat i sittbetänkande. Man har bara avstyrkt det. Jag anser att detta är enjämlikhetsfråga, och jag tycker inte att förslaget kan få betraktas somavstyrkt en gång för alla; vi får väl återkomma med det. Jag anser det ganskameningslöst att nu ställa ett yrkande om bifall till motionen i denna del ochskall därför inte göra Allmän försäkring m. m. Allmän försäkring m. m. det, menjag tycker att det bör antecknas till protokollet att denna angelägenhetkvarstår. Det är nödvändigt att problemet löses för att vi över huvud tagetskall kunna tala om jämlikhet i vårt land. Min andra motion i detta ärende gäller rätten tUlvårdnadsbidrag för vård av handikappade fosterbarn. har tidigarevarit inne på detta låt vara att hon har sett det hela ur en annan synvinkel;hon accepterar lagens innehåll men yrkar att kommunerna skall få ersättning förden extra pålaga som de drabbas av då de försöker lösa problemet på ett riktigtsätt. Jag tycker att det vore riktigare att ändra lagen så att fosterbarneninte blev ställda i särklass. Det är dock barnet som kommer i kläm. Är dethandikappade barnet ett adoptivbarn eller ett barn som på ett naturligt sätt kommittill familjen, utgår vårdnadsbidrag. Men gäller det ett barn som förutom attdet är utvecklingsstört, fysiskt handikappat eller sjukt också har förloratsina föräldrar, så utsätts det trots sin värnlöshet också för detta frånstatens sida: dä finns det ingen garanti för att det utgår ett vårdnadsbidragtill den som sköter barnet. Det tycker jag är fel. Jag tycker inte att ettfosterbarn skall ha någon negativ särställning i jämförelse med andra barn. Utskottet påpekar att har utfärdat enrekommendation. Men det är väl ändå stor skillnad mellan ett riksdagsbeslutoch en rekommendation till kommunerna! En rekommendation är ingen garanti, menfinns det ett riksdagsbeslut så utgår stödet.På det här sättet övervältrar maninte bara onödigtvis på kommunerna en utgift som tidigare staten har stått förutan man minskar även garantin för att dessa barn får samma förmåner som andra. Denna fråga har uppmärksammats i ett särskilt yttrande avherr Hyltander, och jag är tacksam för att den har aktualiserats. HerrHyltander menar att frågan skulle komma under bedömning av den nya utredningsom är tillsatt, och man kan kanske hoppas pä att den skall pröva aUa dessasaker. Men i så fall är det referat av utredningsdirektiven som finns ibetänkandet inte riktigt fullständigt. Där heter det: "Utredningen, som skall göra en förstasammanställning och bedömning av erfarenheterna av de nya bestämmelserna"skall nämligen pröva "frågan om ersättningstidens längd och därvidundersöka möjligheterna att förlänga ersättningstiden på ett sådant sätt attförsäkringen underlättar för förälder att ha anställning med reduceradarbetstid efter det rätt till hel föräldrapenning upphört.Utredningen skall också pröva möjligheterna att erhålla sådan anställningliksom återverkningarna av ett system med reducerad arbetstid på småbarnsföräldrarnasställning på arbetsmarknaden." Så står det i referatet i betänkandet. Jag vet inte om detär ofullständigt, så att direktiven skall ha en vidare syftning än den somfinns angiven i betänkandet, men i betänkandet står det inte att man skallpröva ett sådant fall som det jag har påtalat. Jag vill sålunda framhålla att den här frågan inte fårvara slutbehandlad genom ett så negativt beslut som den sannolikt står inför,utan nog skall vi kunna sätta fosterbarn i paritet med biologiska barn ochadoptivbarn. HerrNILSSON i Trobro (m): I motionen 684, som behandlas i dettabetänkande, har jag och begärt utredning och förslag syftandetill vidgad ersättning för de kostnader som uppstår vid besök hos såvälanhöriga barn som åldringar vilka vårdas på sjukhus respektiveåldringsvårdsinstitutioner förhållandevis långt från hemorten. När ett barn måste lämnas på sjukhus känner det signaturligtvis mycket ensamt och olyckligt . Om man dessutom måste ta provoch göra obehagliga undersökningar upplever barnet Situationen somfruktansvärd. Ju mindre barnet är desto mer komplicerad blir en sådansituation. tUlämpas mer och mer den principen inombarnsjukvården att någon av föräldrarna får följa sitt barn så mycket sommöjligt, t. ex. genom obegränsade besökstider. Rum invid barnavdelningarna därnågon av föräldrarna kan övernatta har också vunnit insteg i modern barnsjukvård.Åtgärderna har visat sig kunna dämpa den ångest och de psykiska skador som kanbh följden av sjukhusvistelsen för ett litet barn. När ett barn vistas på ett hemortssjukhus finns det godamöjligheter att tillämpa de moderna metoderna om föräldrarna förstår vikten avatt med sin blotta närvaro hjälpa både sjukhuspersonal och barn. Om barnetmåste behandlas på specialklinik blir naturligtvis bilden en helt annan. Jagvet att det nere i finns en barnkirurgisk klinik som har ett mycket stortupptagningsområde. Det sträcker sig upp till norra - ett avstånd påöver . Det är klart att det inte är tillräckligt med en god vilja hosföräldrarna och med sjukhuspersonalens positiva inställning, utan för att kunnaklara upp svårigheterna behövs det också en mycket god ekonomi, om föräldrarnaskall kunna hjälpa ett allvariigt sjukt barn - det är bara sådana barn somhamnar på specialkliniker som kanske ligger från hemorten. Detkrävs då av föräldrarna att de skall ta ledigt från arbetet, att de skall resa,äta ute, ordna tillsynen för hemmavarande barn och hyra rum näraspecialkliniken. Om de räknar med att stanna hos barnet i fyra eller ,exempelvis vid en operation eller i samband med intagningen på sjukhuset, ochsedan besöka barnet beroende på barnets ålder och förmåga tillanpassning, försöker vistas hos barnet , blir kostnadernanaturligtvis mycket kännbara. Om barnet får permission över ,ordnas fri hemtransport en gång , ifall barnet ligger kvar sålänge. Följden blir att det barn som kan få permission vid veckosluten måstehämtas och återtranspor-teras bara detta äralltså två tur- och returresor som kan bli nog så dyrbara. Här vill jagtillägga att permission ges så ofta som möjligt, eftersom läkare och psykologeranser det väsentligt att barnet kan vistas i sin normala miljö i så storutsträckning som möjligt. Det ekonomiska läget borde lättas för den lyckligtvislilla grupp av föräldrar, vilkas barn blir så allvarligt sjuka att de måstevårdas på specialkliniker långt ifrån hemorten. Samma förhållande kan råda dådet gäller äldre anhöriga som vistas på åldrings- eller längtidsvårdsinstitu-tioner.Betydande avstånd kan skilja dem från deras anhöriga. Ekonomin bör inte heller,tycker jag, i dessa fall få lägga hinder i vägen för de Allmän försäkring m. m. Allmän försäkring m. m. anhörigasom oftare önskar besöka de gamla. betänkande nr 5 har ingetpositivt svar på den av oss framstäUda motionen, varför jag, herr talman, idetta sammanhang anser mig skyldig att yrka bifall tUl motionen. () kort genmäle; Jag vUl först säga tiU i Trobroatt utskottet just när det gäller föräldrar med sjuka barn som ligger påsjukhus har tagit upp frågan om möjligheterna att utnyttja föräldrapenningenunder . i Trobro är naturligtvis inte nöjd med detta det förstår jag mycket väl efter den utförliga motivering som han lämnat här men nog måste väl ändå hålla med om att samhället har byggt ut deekonomiska möjligheterna ganska avsevärt i jämförelse med hur det varittidigare. I övrigt hänvisar jag till vad utskottet har anfört på s. 13. När det gäller adoption av barn och den ersättning somutgår i det sammanhanget, , har vi inte på något sätt lättvindigtbehandlat detta i utskottet. Frågan var uppe till behandling , ochden har varit uppe till behandUng i utskottet också . Vi har uttalat somvår mening att vi vill vinna erfarenheter.