prot · FX0988 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag villsom ytterligare ett argument slutligen anföra att museilektorsverksamheten på statliga Den statliga kulturpoUtiken, m. m. 8 protokoll 1974. Den statliga kulturpolitiken, m. m. museer iStockholm har statlig avlöning medan den i är helt . Vi blev alltså missräknade på propositionen i denna deloch väckte en fempartimotion. Den motionen har följts upp av en reservation.Ingen socialdemokrat har undertecknat denna reservation, vilket beror på attLars-Ingvar , som är ledamot av kulturutskottet och som deltog i denförberedande behandUngen av motionen och därvid stödde den, på grund av andraarbetsuppgifter inte kunde delta vid ärendets slutgiltiga handläggning. Detskulle annars varit även ett socialdemokratiskt namn på denna reservation. har kulturutskottets majoritet visserligen ånyo ställtsig positiv till att statsbidrag skall utgå till museieverksamheteni och talesmän för utskottsmajoriteten har uttalat sig i dennariktning. Men jag viU, herr talman, deklarera att när vi nu går till voteringkommer jag tillsammans med andra partivänner från att stödjareservationen 27 för att ge uttryck åt vår principiella inställning att det börutgå ett statligt stöd till den omfattande museiverksamheten i , somhar betydelse inte bara lokalt utan också för riket som helhet. Idetta anförande instämde fröken (). HertSVANSTRÖM (c): I kulturutskottets betänkande nr 15 behandlasbl. a. två motioner, nr 1717 och 1718, under vilka jag står som första namn. Motionen 1717 är en fyrpartimotion och innehåller ettallmänt resonemang om hembygdsrörelsens betydelse. Vi redovisar den organisatoriskauppbyggnaden på regionplanet och riksplanet, samarbetet med myndigheter ochorganisationer och behovet av ökat statligt bidrag liksom av en översynbeträffande kulturminnesvården, särskilt i de regionala sammanhangen. Jag kan med tillfredsställelse notera att utskottetvälvilligt instämmer i motionens och propositionens förslag om ett ökatstatsbidrag framför allt till Samfundet för hembygdsvård och förutsätter attprövningen av denna fråga kommer att göras i positiv anda. Beträffande de övriga önskemålen i motionen sägerutskottet att det förutsätter att "hithörande frågor kommer att tas upptill bedömning av den i propositionen aviserade och av utskottet i detföregående berörda arbetsgruppen". Att utskottets resonemang så småningomändå leder fram till ett avstyrkande är bara i enlighet med den praxis som vihar vid utskottsbehandlingen. Eftersom utbildningsministern är närvarande i kammarenvill jag passa på tillfället att än en gång - jag har gjort det många gångertidigare understryka hur tacksamma vi inom den frivilliga, ideellt arbetandehembygdsrörelsen är för det stöd som vi får från statsmakterna och vilkaförhoppningar vi hyser att kunna arbeta ännu mer intensivt, om vi kan få ytterligareresurser. Vi har anledning att observera att det över helalandet finns en ökad förståelse för hembygdsrörelsens idéer. Det bästa av alltär att man är heltöppen för den förnyelse av ämnesinriktningen för vUken vi i samfundet verkar.Hembygdsrörelsen begränsar numera inte sitt arbete till enbartkulturbevarandet, utan engagerar sig med liv och lust i åretruntverksamhet medstudier omkring miljövårdsfrågor och Uknande problem. Vi tror att vi harmöjligheter att göra en betydande insats även i fortsättningen, om vi fårvidgade ekonomiska resurser. Motionen 1718 är en trepartimotion och innehåller yrkandensom syftar tUl en intensifiering av fornminnesinventeringoch en vidgning av arbetsprogrammet. a. tar vi upp möjligheten att på deekonomiska kartorna markera även kulturområden utöver de fornminnen somtidigare finns utmärkta. Det kan vara fråga om gamla agrara eller industriellaverksamhetsplatser som är mer eUer mindre lagda i ruiner, det kan röra sigom tidigare väganläggningar och Uknande. Sådana lämningar har ett betydandekulturhistoriskt intresse, och de skulle således på detta sätt kunna markeras. Om dessa i motionen påtalade frågor säger sig utskottet hainhämtat den uppgiften, att de övervägs inomriksantikvarieämbetet och väntas bU behandlade i ämbetets anslagsframställningför /76. Eftersom jag vet att en viss försöksverksamhet medredan nu för tillgängliga medel bedrivs, skulle jag gärnavilja uttala förhoppningen att det blir möjligt att tillgodose de härönskemålen vid den behandling av anslagsframställningar för /76som snart kommer i gång. Jag har alltså velat begagna tillfället att islutet av denna långa och intressanta kulturdebatt också införa våra små,blygsamma ambitioner från hembygdsrörelsen. Vi vill gärna med utnyttjande avdet stora och mycket uppoffrande enskilda intresse som finns runt om i landetbidra till att på denna sektor, som i första hand har med kulturminnesvårdenatt göra, ge ett rikare utbyte för människorna. Det är ingen liten folkrörelsevi representerar. Jag brukar räkna med att det finns ca 400 000 svenskarengagerade genom medlemskap i den frivilliga hembygdsrörelsen. Vi är såledesberedda att efter förmåga medverka till att kulturutbudet i landet på den härsektorn fördjupas och formeras. Med tacksamhet noterar jag den välvilliga behandling somde nu nämnda motionerna varit föremål för i utskottet. Den statliga kulturpolitiken, m. m. HerrTORWALD (c): I motionen 1973:35, som iGöteborg och jag väckte på vårriksdagens första dag 1973, liksom i motionen1974:1705 redovisas en hel del uppgifter avseende verksamhet, ekonomi m. m.beträffande de göteborgska museerna, varför jag inte finner det påkallat attupprepa dessa uppgifter. förutsatte i sitt betänkande1973:16 "att frågan om statligt bidrag till museer för sådanverksamhet som är av rikskaraktär kommer att prövas i positiv anda isamband med att ställning tas tUl nyssnämnda betänkande (MUS 65) iövrigt". MUS 65 rekommenderade i sitt betänkande ett bidrag på till museer. Vidremissbehandlingen av betänkandet har ett tiotal instanser kommenterat dettaförslag. Den statliga kulturpoUtiken, m. m. och allahar varit positivt inställda. Flera av instanserna anser att bidrag bör utgåmed betydligt högre belopp än som föreslagits. I detta sammanhang vill jag erinra om den kostnadskrävandeoch unika markfaunainventering som bedrivs vid museumsedan 1921 och som bedöms få en aUt större samhällelig betydelse avrikskaraktär från naturresurs- och miljövårdssynpunkt. Tillgängligt materialerbjuder helt unika jämförelsemöjligheter, som kan anknytas tillnaturvårdsplaneringen. Men såväl personal- och lokalbehov som kostnader är nuså stora att de kan äventyra museets verksamhet, om inte bättre statligt stödkan påräknas. Till min besvikelse fann jag att propositionen 1974:28 inteinnehåller något konkret förslag till lösning av de göteborgska museernas ekonomiskaproblem. Med några korta kommentarer på s. 348 respektive 391392 ställerdepartementschefen anslagsfrågan pä framtiden under hänvisning till ytterligareutredningar. Jag kan inte acceptera detta, eftersom jag befarar att "medangräset växer dör kon". Utan bättre ekonomiska resurser finns betydanderisk för att den vetenskapliga verksamheten vid museer förtvinargenom att skickliga forskare söker sig till andra institutioner med bättreekonomiska villkor. Glädjande nog har utskottets företrädare för ,och kommunisterna i reservationen 27 krävt ettanslag på såsom bidrag till museiverksamheten i Göteborg.Herr har redovisat att han och hans partivänner i kommeratt stödja denna reservation, vilket också är glädjande. Det är nu angelägetatt västsvenska företrädare för både socialdemokraterna och gör enkonkret insats för ett decentraliserat kulturutbud på museiområdet genom attrösta för denna reservation. Det skall bli intressant att ta del avröstningsprotokoilet efter den här ifrågavarande voteringen. Jag begärde ordet närmast därför att jagunder ett tidigare skede av debatten fångades av försök till analysav kvalitetsbegreppet. tyckte sig kunna konstatera en historiskutveckling under vilken vi socialdemokrater skulle ha vikit från en tidigarekraftig betoning av kvalitet i kulturfrågor till en position där vi numeraengagerade oss i ett kvantitativt tänkande. Detta skulle illustreras genomkulturpropositionens betoning av en breddad kulturaktivitet och en satsning påamatörverksamhet, fria ensembler, fria teatergrupper, ideella organisationer,folkbildningsorganisationernas studieförbund osv. Det skulle i så fall vara enutveckling som beklagade. Låt migdröja vid denna analys. Vi lever inte i ett stillastående samhälle. Under nu rådandeproduktionsförhållanden och i spåren av ett stigande materiellt välståndföljer också att vi har andra och mer komplicerade motsättningar än i närmastföregående skede. Inom svensk arbetarrörelse har vi precis som sägeralltid starkt betonat kvalitet i kulturlivet. Men det har varit fråga om entotalupplevelse, en livskvalitet, och det har varit fråga om ett kvalitetsbegreppsom fått sin politiska prägel av vår uppfattning om samhället som klassamhälle.I detta samhälle har vi upplevt hur några tillgodogör sig inte bara deekonomiska frukterna av arbetet och produktionen utan och som en följd därav även de kulturella utfällningarna annorlunda och rikare än flertalet. Från detta utgångsläge blir kvalitetsbegreppet merkomplicerat och mångtydigt än i tolkning. vet vi mer om hursambanden går mellan klasser och kulturella utfällningar. Utformningen avspråk, kulturprodukter, analysmetoder, uttolkningar av det som sker runtomkring oss i det sociala spänningsfältet, tillgången tiU informationskanaler,det konstnärliga skapandet osv. sker med ett mångdubbelt starkare tryck inomöverklass än inom arbetarklass. Det som då i avgörande mening kommer attpåverka och utforma kvalitetsbegreppet repressivt blir givetvis också devärderingar som produceras av och i överklassen. Dessa värderingar ochutformningar av kvalitet går och har historiskt alltid gått fram genomsamhällets institutioner och därigenom utbildat ett konservativt ochklassbundét mönster för kulturlivet. Mot den därav följandekulturkonservatismen har den progressiva framväxten och förnyelsen avkulturiivet i samhället i historisk tid alltid vuxit fram dialektiskt och burenav grupper och klasser som stormat barrikader, i överförd mening begränsad tilldet kulturellt-konstnärliga fältet, parnassen. Detta innebär inte att vi förkastar institutionerna, menvi ser dem som mer mångtydiga. De representerar en sida, kanske flera sidor,och genom dem redovisas komplicerade tolkningar av samhället, men inte allasidor. Och de är i sig själva helt otillräckliga om vi genom dem ställer kravetpå tillgodoseende av hela folkets kulturbehov. Också de blir reflexer av ettkapitalistiskt klassamhälle vari speglas detta samhälles motsatsförhållanden;frihet att växa, men också frihet att förtrycka. Med reservationen att det är de etableradesocialgruppernas värderingar och intressen som speglas genom de etableradeinstitutionerna, så är detta trots allt en spegling av världen som i all sinexklusivitet uppvisar många intressanta och mångtydiga grepp. Detta är det enautbudet, och det är öppet för de välutbildade, men ganska låst för lågutbildadeoch hårt arbetande människor, för att inte tala om de socialt helt utslagna.För dem finns ett annat utbud det som vi kallar kulturkommersialismens. såg jag reportagefrån . Där fanns utslagna människor som redovisades på ett otroligtfascinerande och, som jag upplever det, djuplodande sätt när det gäller deförhållanden som råder i ett strängt kulturkommersialiserat samhälle. En av deunga intelligenta svarta män som försökte göra sin analys påvisade att det somfinns i representerar ett slags centrumbildning i den totala bilden avFörenta staterna. Där fanns utslagenhet, utnötta, söndersprängda människor, mendär fanns också bland dessa människor det största antalet Cadillacbilar, detstörsta antalet massproducerade kulturkommersialiserade produkter, konsumeradeav dessa utslagna människor. Med sin utbildningsbakgrund förkastar medelklassendessa utbud av kulturkommersialismen och lever ett annoriunda och rikare liv Den statliga kulturpoUtiken, m. m. Den statliga kulturpolitiken, m. m. än man göri . De "går inte på", som den intervjuade unge mannen uttrycktedet, den enkla, ledande reklamens utbud utan väljer annorlunda. Med detta menar jag inte att vi lever samma utslagna liv iSverige som man gör i . Men jag menar att vi inte vill göra det, ochtendenserna, sådana de redovisades i detta reportage, kan också återfinnashär. Därför måste vi skapa en balans och få en motvikt tiU denna typ avkulturkommersialism i det svenska samhället. Till synes aningslöst lyfter nu framkvalitetsbegreppet som vi socialdemokrater skuUe ha stigit av ifrån genomsatsningen på en motvikt till institutionerna. 1 själva verket går instinktiv säkerhet direkt fram tiU kvalitetsbegreppet i dessöverklassmening. En satsning på "kvalitet" genom institutionerna bliraUtid främst en satsning på det etablerade, på det som gynnar och motiverar denöverklass hennes parti står för. Det blir den etablerade elitens livsstil ochlivsmönster som därigenom lyfts fram och ställs ut och som - om den intebalanseras och ges alternativ kommer att styra och sätta sin"kvalitetsprägel" också på aUa andra försök tUl kulturskapande ochkulturaktivitet i samhället. Per har i ett försök till polarisering ochhävdande av mångtydigheten i kultur- och kvalitetsbegreppet vinklat frånvänster i tidskriften nr 1972: "En modern socialist, kanskeäven en modern , kan tänkas formulera kulturens innebörd och mål påungefär följande sätt: kultur gäller att möjliggöra kvalitet i människornasliv, dessa kvaUteter utvecklas lättare av mellanmänsklig gemenskap än avkonkurrens, lättare av att människorna inser sina roller i de störresammanhangen än av att de accepterar sig såsom små kugghjul och atomer, lättareav att människorna ägnar sig åt aktivt skapande än åt passivt konsumerande avprylar. I denna tappning får kulturen en sprängkraft också politiskt.Kulturarbetet blir en kärnfråga även i det politiska arbetet," Det är ju detta det djupast gäller. Det är dessatankegångar och värderingar som djupast återfinnes i kulturpropositionen. Föratt kunna verka i ett demokratiskt och alltmer komplicerat samhälle krävsjämlika insikter och möjligheter och en kommunikation som inte hindras av detnuvarande samhällets skrankor. En kulturpolitik kan inte begränsas till uddaaktiviteter inom det avgränsade liv vi nu benämner kulturlivet. Den omfattarsamhäUets totalitet. Det innebär insatser som omfattar hela samhället och djupastdess ekonomiska grundvalar och de förhållanden under vilka vi producerar. Dettainnebär inte att vi kan stiga av från insatser direkt i den avgränsade sfär somvi kallar kulturlivet. Med detta har jag velat påvisa att vi i arbetarrörelseninte har stigit av från kvalitetsbegreppet, men vi vill ge en ny dimension åtdet; arbetarklassen och dess värderingar tränger på och vill också ha ett ordmed i laget vid utformningen av det mångfasetterade kvalitetsbegreppet. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter utom i de avsnitt som motsvararreservationerna 12, 15 och 27, vilka jag stöder. () kort genmäle: Jag tror att kammarens ledamöter är tacksammaför att jag inte tar upp en intensiv debatt med herrSörenson om begreppet kvalitet. Jag tycker mig ha sagt vad som behöversägas i den frågan. bidrag, som har sitt intresse, får oemotsagtav mig föras till protokollet. Den statliga kulturpolitiken, m. m. (vpk): Utbildningsminister sade i middagsi polemik mot att kulturutskottet enhälligt har givit SverigesRadio dragningsrätt på samt att intresseför radio- och TV-frågorna nu var väl senkommet. Ja, herr talman, kulturutskottet var enhälligt när manrekommenderade regeringen att lämna en dragningsrätt på 15miljoner. Men - och det är därför som jag nu har begärt ordet det är inte medsanningen överensstämmande när statsrådet påstår att kulturutskottetvid den tidpunkten kände till anslagsbehov på över 30 mUjonerkronor. Det beloppet var då aldrig nämnt, utan den summan är ny förkulturutskottet. Den akuta krisen på är beroende på deuteblivna miljonerna utöver dragningsrätten på 15 miljoner. Slutligen bara en kort och enkel fråga till herrZachrisson; Var finns det fastslaget att endast skall fåutnyttja i dragningsrätt ur rundradiofonden? Jag har endastsett det beloppet i statsverkspropositionen och jag frågar av ren okunnighet. Överläggningen var härmed slutad. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruMogård begärt votering upplästes och godkändes följande voteringspropositioh; Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkterna 1-3 mom. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Den statliga kulturpoUtiken, m. m. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; M o m. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruMogård begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkterna 1-3 mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkterna 1-3 mom. 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 299Nej - 18. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av , ochförklarades den förra propositio- nen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering Nr 88 upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkterna 1-3 mom. 11 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 4 av . Den StatUga kulturpoUtiken, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 290Nej - 27 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 5 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkterna 13 mom. 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 299 Nej - 18 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 av fra , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkterna 1-3 mom. 29 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av fm . Nr 88 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Onsdaeen den ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 22 mai1974 rösträkning verkstäUdes voteringmed omröstningsapparat. -------------------- röstning gav följande resultat: Denstatliga kultur- , _ 204 poUtiken,m. m. m - to ' ' Nej 29 Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller kulturutskottets hemstäUan i betänkandetnr 15 punkterna 1 3 mom. 30 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av fm m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 8 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemstäUan i betänkandetnr 15 punkterna 1-3 mom. 31 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 av ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering Nr 88 upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller kulturutskottets hemstäUan i betänkandetnr 15 punkterna 1-3 mom. 32 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhat- kammaren bifallit reservationen nr 9 av fm . Den statliga kulturpolitiken, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 297Nej - 18 M o m. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 10 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkterna 13 mom. 33 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet äv kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 295 Nej - 18 Utskottets hemstäUan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr II av och fruDiesen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkterna 1-3 mom. 42 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 11 av och Den statliga kulturpoUtiken, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.