prot · FX0961 · 1974-12-31 00:00:00 — Riksdagenhar således där redan gjort ett klart ställningstagande, och det finns ingenanledtung att göra annat än att avslå den motion som har i dettaärende. Reservationen6 tar upp förkortningen av arbetstiden för vissa arbetstagargmpper. Jag villslå fast att även fortsättningsvis måste huvudprincipen vara attarbetstidslagstiftningen skall vara så utformad att den kan omfatta i principalla arbetstagare. Avvikelse från den huvudprincipen för att tUlgodoseönskningar och krav som olika grupper av arbetstagare har anledning att ställafår på två andra vägar. Om den kortare arbetstiden är motiverad avarbetarskyddsskäl, skaU avvikelserna från arbetstidens längd för dessa grupperregleras i arbetarskyddslagen. Den sittande arbetsmUjöutredtungen har tiUuppgift att pröva dessa frågor, inte minst för de grupper av arbetare som harskiftarbete. Detandra sättet är att förhandUngsvägen söka genomföra en varierande arbetstid.Så har skett bl. a. i de senaste avtalsförhandlingarna. Låtmig ta några exempel. Inom gruvindustrisektom har arbetstiden förkortats till36 timmar för dem som arbetar underjord. De som arbetar tvåskift,, har också kommit i åtnjutande av en särskUd arbetstidsförkortningom de jobbar under jord. De kommer att få . De som arbetar ikontinuerlig skiftgång kommer att få en förkortning med , vUketför den Torsdagenden 18 aprU 1974 Semester-och arbetstidslagstiftningen m. m. 5Riksdagens protokoll 1974. Semester- och arbetstidslagstiftningen m. m. gmppeninnebär en genomsnittUg arbetstid på . För grupper somjobbar ovan jord i intermittent treskiftsgång blir arbetstiden enligtavtalsuppgörelsen , och de som arbetar i kontinuerUgt treskift får 35timmar . Tidpunkten för genomförandet av de härarbetstidsförkortningarna är fastslagen till på denprivata sektorn, medan man på den statUga sektorn kommer att haarbetstidsförkortningen i kraft, om jag inte är alldeles fel underrättad, redanden . Inom metallsektorn kan nämnas att treskiftsarbetare iintermittent drift får 38 timmars arbetsvecka, treskiftsarbetare i kontinuerligdrift med helguppehåll och i kontinuerUg drift utan helguppehåll 35timmar när avtalet trätt i kraft. Det är aUtså exempel från två verksamhetsområden dar detär klart bevisat vilket inte trodde när vidiskuterade denna fråga att den fackliga rörelsen förhandUngsvägen gentemotarbetsgivarna lyckats genomföra kravet om arbetstidsförkortning för de gruppersom vi här diskuterar. Reservationen 7 tar upp frågan om övertid. Det råder ingasom helst delade meningar om att övertiden skall håUas på så låg nivå sommöjligt. Men att följa motionärernas linje tror jag skuUe vara att gå förlångt. Om det är på det sättet, som säger, att vissa företaginplanerar övertiden i det ordinarie arbetsschemat så vidtar man från dessaföretagares sida en lagstridig handUng. Arbetstidslagen ger icke rättighet attlägga in övertiden i det ordinarie arbetstidsschemat. Om kännertiU sådana företag viU jag att ni anmäler detta och talar om vUkaföretag det är. Jag viU emeUertid säga att det finns tUlfällen då det förde anställda själva det kan gäUa exempelvis ett skyddsarbete är heltnödvändigt att en viss övertid tas ut. Men jag vill än en gång understrykahuvudprincipen om så låg nivå som möjligt i fråga om övertiden. Låt mig i det sammanhanget erinra om att den arbetsgruppsom har tiUsatts inom för att göra en utvärderingav den arbetstidslag som har varit i kraft också kommer attbehandla bl. a. övertidsfrågorna. Det bör vidare nämnas att ävenarbetsmiUöutredningen har att behandla övertidsfrågorna sett urarbets-miUösynpunkt. Jag viU slutligen göra några kommentarer tiUdet särskUda yttrande nr 2 som är avlämnat av . Där slår man fastfrån början att man från sida prioriterar en förkorttung av arbetstidenper dag framför en fyradagarsvecka. Jag vet inte vad det finns för anledningatt poängtera detta i det här särskilda yttrandet än möjligen den att det i encenterpartimotion 1971 krävdes att förkortningen skuUe ske i form av införandetav fyradagarsvecka och att man nu på något sätt vill freda sitt samvete genomatt avge detta särskilda yttrande. Men längre ned i det särskilda yttrandet förman ett resonemang om avvägningen mellan en femte semestervecka och enförkortad arbetstid, och där tar inte en Uka klar ställning. Dettycker jag är litet överraskande. Det krävs helt enkelt ett besked fråncenterns talesman huruvida ni ställer er bakom det krav somlöntagarorganisationerna har fört framom att en femte semestervecka skall genomföras eUer ej. Tala ur skägget i denfrågan så att vi vet var centerpartisterna står i detta sammanhang. Är det såatt ni inte stöder kravet på att den femte semesterveckan skall genomföras, sägdå ifrån detta! Jag ber att få yrka bifaU till vad utskottethemstäUt på samtliga punkter. ansåg att det förekommer en delokynnesreservationer i detta ärende. Ja, det är ett betyg som vi väl får ta medro jag har aldrig hört talas om att majoriteten i ett utskott har uppskattatreservationer Men de är heller inte tUlkomna för er skull. Jag tror inte att när det gällerfolkpartiets reservationer avsåg reservationen 3, som gäUer en fråga där vi haroUka uppfattning i sak, utan i så fall närmast reservationen 5. Jag återkommerstrax tiU den. När det gäUer frågan om en längre sammanhängande ledighetsade att han viUe ge oss det erkännandet att motionerna blivittvättade . Det är väl närmast tvärtom, , dvs. attmotionerna har utvecklats. Vi har kunnat ta med mer positiva intemationeUaerfarenheter och kunnat hänvisa till att man har löst dessa frågor på andrahåU. Vi har också kunnat ta in mer och mer av framsynta tankegångar från GöstaRehn, som har utvecklat just sådana synpunkter som framfördesredan i en motion av CeciUa Nettelbrandt. Däremot har jag noterat en liten ändring av utskottetsmotivering för sitt avslagsyrkande jag vet inte om man skall kalla det förtvättning, utveckling eUer något annat. har man i stort sett sagt attförslaget är orimligt därför avstyrkes det. säger man ungefär attförslaget dels är orimligt, dels kommer att bU tUlgodosett i stor utsträckning därför avstyrker man. Det är en intressant utveckUng av tekniken att sitta påtvå stolar på en gång. Jag hoppas att man flyttar över tUl denandra stolen, alltså att man viU tUlgodose önskemålet att utveckla möjlighetenför löntagare att ta ut en längre sammanhängande ledighet och att man intelängre anser att detta är orimUgt. säger att detta förslag kommer långt nerpå listan av önskemål om arbetstidsförkortningar. Ja, det kan jag hålla med om i den mån det behöver ske en arbetstidsförkortning. Men det kan ju också varaså att man genomför en längre sammanhängande ledighet i den formen att man gerlöntagarna ökade valmöjUgheter, t. ex., som Metall har pekat på, att samla ihopflera semesterveckor eller att, som också har framkastats, i stället för attutnyttja en sänkt pensionsålder tidigare ta ut en längre sammanhängandeledighet och sedan gå kvar längre i arbete vid pensionsåldern. Då bUr det ingenextra kostnad om man ser tiU individens totala livsinsats. Sedan viU jag tillägga att även om det skulle ta ganskalång tid innan man kan få ut detta i funktion, är det viktigt att man börjarutreda saken . Jag syftar då på det stora grepp som kallat socialadragrungsrätter, vilket innebär att varje individ skaU kunna samla ett visst den 18 aprU 1974 Semester- och arbetstidslagstiftningen m. m. Semester- och arbetstidslagstiftningen m. m. antal poängi form av rätt till längre ledighet, som man kan ta ut antingen eller i anslutning tiU pensioneringen. Som jag säger i reservationen3 är det många saker som behöver undersökas. Det kan gälla om något slagskarenstid skaU tiUämpas innan man får rätt tUl sammanhängande ledighet,formerna för arbetsgivarens medbestämmanderätt och hur önskemålet om ensammanhängande ledighet skaU förenas med funktionsdugligheten på olikaarbetsområden. Det är också väsentligt att man kan föra med sig denna rätt tiUledighet när man byter yrke och anställning. Slutligen måste en eventueUanknytning tiU socialförsäkringen utredas. Detta kommer att ta tid, och därförär det inte tillräckUgt med de hänvisningar som utskottet gör tiU olikautredningar, som delvis sysslar med andra problem. När det gäller reservationen 5, om sextimmarsdagen, sadeherr att reservanterna viU ge sken av att det råder olika meningar omvikten av en kortare arbetsdag. Men, , om det inte råder olikameningar och det föreligger en motion från , kunde utskottet hatillstyrkt den motionen för att visa att alla har samma mening. Men det viU niinte göra. Ni viU inte att skaU göra ett uttalande om att målet skaUvara sex timmars arbetsdag. Det är anledningen tiU att vi har avgivit enreservation på denna punkt. Om alla hade haft samma mening, hade det varit lättatt demonstrera det genom att tUlstyrka motionen. säger att man tog ställning tiU dettaredan 1971 när man avslog centerpartimotionen. Därför skulle inte återigen behöva uttala sig. Nej, , så är det inte. Visserligenavslogs centerpartimotionen, och det med goda skäl, men tog inteställning för sex timmars arbetsdag. I den motionen krävdes nämligen attfyradagarsvecka skulle genomföras utan arbetstidsförkortning. Man skullefördela om arbetstiden enligt 4x10 timmar, för att folk skulle kunnavara kvar på landet till, och därmed uppfyfla en del av centerpartietsönskan om att människorna skaU ut i naturen. Det var motionens tankegång, ochdet var den man avslog. Men man tog icke ställning tUl frågan omarbetstidsförkortning med sikte på sex timmars arbetsdag. Det är det somriksdagen borde göra genom bifall tiU reservationen 5. HerrHAGBERG i (vpk): kommunisterna ställer kravetatt 35 timmars arbetsvecka med sju timmars arbetsdag skaU vara genomförd 1977.Herr vill förvägra oss rätten att framföra det kravet. Det skall intevi göra, det skall LO göra, säger han. Då kan man osökt undra om kanske nästaarbetstidsförkortning skall åstadkommas genom en avtalsuppgörelse. Man kan bävaför tanken på vilka kompromisser det kan komma att bli vid en sådan uppgörelse. Men kanske det finns arbetare ute på fältet som intetycker att LO:s avtalsuppgörelse om plus en säkerhet på 55 öreåret ut är nog. De strejker som vi har i landet kan ju tala för det. Och kanskedet är likadant med LO:s bedömning här LO kanske inte talar för alla arbetare.Kanske de som finns längst ned på arbetsgolvet, de som är mest trängda. vUl ha enarbetstidsförkortning och tycker att det är dags för den . Jag frågade utskottets talesman vilka normer man skuUe gåefter vid en arbetstidsförkortning, när den var lämpUg osv., men jag fick ingetsvar på det. SkaU de s. k. resurserna bU tUlräckUgt stora innan man kan få enarbetstidsförkortning? Eller skall förhåUandena i arbetsUvet avgöra när man får35 timmars arbetsvecka? Vilken bedömning har utskottet? Det blir väl ändå en bumerang när säger attdet är LO som skall bedöma den här frågan. Då är det kanske LO:s bedömning somstår att läsa i socialutskottets betänkande? Man kan ju inte genomföra en femtesemestervecka och en arbetstidsförkortning , för där har man skrivitin en passus om att de frågorna skaU ses i ett längre perspektiv. Utskottet haraUtså gjort en bedömning, eller kanske det är LO:s bedömning? Kanske herrNordberg kan förklara om LO står för den skrivTungen. Gör LO det faller jurepliken tUlbaka på själv. I och med att man tog normlagen och flyttade bortarbetarskyddsbestämmelserna till arbetarskyddslagen och tiU den sittandearbetsmiljöutredningen blev vissa arbetargrupper, som har specieUaförhållanden, utan stöd i lagstiftningen. Man kan inte heUer ilagstiftningsarbetet dra upp principer om att de som har tungt och hälsofarligtarbete skaU ha stöd genom lagen. Jag kan också ta exempel som visar resultatet avuppgörelsen. Inom metall- och järnbrukssektorn är tvåskiftsarbetarna inte med iarbetstidsförkortningen. Inom jämbrukssektom har fyrskiftsarbetarnabeträffande storhelger fått en bättre uppgörelse än vad det centrala avtaletinnebär Men vad som är viktigt och jag varnade för det föregående år är attför att få den uppgörelsen påskriven måste Metall öppna möjUgheten tillkontinuerligt dag- och tvåskiftsarbete, aUtså en kompromiss. Det är inte såtrevligt för dem som går i dag- och tvåskiftsarbete att eventuellt lägga sinarbetstid . Den möjligheten har öppnats i avtalet justgenom de här förhandlingarna. Om man gått lagstiftnmgsvägen, hade dennakompromiss inte behövts. När det gäUer övertiden säger att vi går förlångt och rekommenderar mig, att om jag känner tiU något företag som planerarin sin ordinarie produktion på övertid skall jag anmäla det. Ja, jag hävdardetta bestämt. Räknar man varje arbetstimme och lägger upp en högproduktionsplan för den, så har man inte tagit med risken för att det någongång kan ske haverier som medför en produktionsstörning. Vid sådanaproduktionsstömingar kräver företagen obönhörligen övertid för att klara dessaproduktionsplaner, som de själva har lagt upp. Vad blir följden? Ja,övertidslagen medger denna möjlighet, som vi vUl ta bort. Man måste räkna medproduktionsstörningar som en normal företeelse. Det är egentUgen bara vid s. k.katastroffaU och när det gäller människor och egendom som man skulle kunnatiUgripa övertid. Sedan är huvudprincip att vi skall ha såUtet övertid som möjligt. Men borde inte huvudprincipen ändå vara att vi inteskall ha någon övertid alls? När det gäller dessa frågor om arbetstiden syns det migsom om utskottet glider ifrån det ansvar som man egentligen har - att se påutvecklingen på arbetsmarknaden och rätta arbetstiden efter den och inte den 18 aprU 1974 Semester- och arbetstidslagstiftningen m. m. Semester- och arbetstidslagstiftningen m. m. k. resurserna, som arbetarna inte får vara med att fördela om. De fördelaspå annat håll. Det är en liten del av brödkakan över när arbetarna får vara medoch bestämma. i (vpk): säger att de flesta av dessareservationer är okynnesreservationer, och så hänvisar han tUl utredningen somär tUlsatt. Jag har här framför mig utredningsdirektiven, och jagskall citera några rader ur dem: "Arbetsmarknadsministern erinrarinledningsvis om att arbetstagarna gett tUl känna ett fortsatt intresse av attta ut en del av standardhöjningen i form av ökad fritid." Jag noterar ändå måste ha känt och känner trycket från opinionen som har bUvitmycket stark. Den har blivit så pass stark att man kankomma undan utan snabbt måste tUlsätta en utredning och hänvisa till den. Detär naturligtvis ett mycket bekvämt sätt att komma ifrån frågorna . Sedan berörde också kostnaderna. Jag skaUinte gå in på någon prioritering. Vi har inte använt det uttrycket. Jag kanbara säga i detta sammanhang att när det gäller dels förkortning avarbetstiden, dels förlängning av semestern kräver vi att dessa frågor sätts ini en kortsiktig planering för arbetarrörelsen. Jag skall något beröra kostnadsfrågorna. nämndejag att förhållandena inom arbetslivet pä grund av den högt uppskruvadearbetstakten är så svåra att man mäste vidta särskilda kraftåtgärder för attmotverka dessa svårigheter. Annars bUr det mycket starka negativa effekterFöljden blir att fler människor kommer att slås ut ur arbetsmarknaden i förtid.Allt fler människor kommer att drabbas av psykiska störningar och utsättas förolyckstillbud. Dessa negativa effekter och föUdverkningar kommer att kostamycket pengar, betydligt mer än vad genomförandet av en femte semesterveckaskuUe kosta. Vem är det då som får ta det ekonomiska ansvaret? Jo, detblir självfallet stat, kommuner och landsting som får ta hand om offren förkapitalismens rovdrift. Räkningen får skattebetalarna stå för. Det blir de somtiU äventyrs ännu härdar ut på arbetsplatserna som får betala den räkningen.Kapitalisterna, de som i sin jakt på profit hänsynslöst utnyttjat arbetskraftenoch gjort stora vinster, de slipper mer eller mindre helt undan. Det är enutveckling som vi inte kan acceptera. Ett genomförande av den femtesemesterveckan skulle kunna motverka den negativa utveckUngen påarbetsplatserna och förbättra läget för löntagarna. Jag vUl fråga han inte anser att ett snabbt genomförande av den femte semesterveckan skuUevara tiU stor fördel för arbetarna. Sedan bara några ord om slopandet av åtta dagarskvaUfikationskrav. Vi anser att någon utredning inte behövs i det här fallet.Vi anser att regeringen har aUa möjligheter att dels utnyttia den expertis somstår till regeringens förfogande, dels utnyttja den expertis och sakkunskap somär knuten till fackförbunden. Det borde väl ändock vara möjligt att under sågynnsamma förhållanden snabbt utarbeta en lagtext som utgår ifrån att man skallge varje deltidsarbetande rätt tUl semester i förhåUande tUl arbetad tid. Jagär helt övertygad om att finns vUjan föreligger det inte något sakUgt skäleller hinder för en snabb lagändring. Men vad det tydligen handlar om är viU skjuta hela frågan in i en obestämd framtid. Jag ställde också frågan tidigare: När kommer dennalämpUga tidpunkt som det har hänvisats tUl? Jag fick inget svar på den frågan. kommer självfallet hundratusentalsdeltidsanställda att vara mer eUer mindre berövade rätten tiU betald semesteroch nödvändig rekreation. För övrigt växer antalet deltidsanstäUda för varjeår, och därmed blir det aUt fler människor som kommer att vara i avsaknad avbetald semester. Semester- och arbetstidslagstiftningen m. m. i (c): TiU viU jag säga att dencentermotion som åberopades när det gäUde fyradagarsvecka var en enskildmotion. Den avstyrktes av ett enhälligt utskott, alltså även av centernsrepresentanter 1 vårt särskilda yttrande har vi velat understryka hurviktigt vi anser det vara från famiUesynpunkt med en kortare arbetsdag imotsats tUl fyradagarsvecka. frågar var står när det gäller denfemte semesterveckan. Det är förvånande att stäUer den frågan.Centerns ledamöter står enhälligt bakom utskottsbetänkandet, och jag har ävenyrkat bifall tiU utskottets hemstäUan. Vi har i betänkandet :Uttalat att detråder delade meningar ute bland allmänheten om denna sak, och det tror jag inteatt heller kan komma ifrån. Men vi har som sagt stäUt oss bakomdetta betänkande, och därmed bör fråga vara besvarad. Vårinställning borde för övrigt ha stått klar för i och med att viinte avgivit någon reservation. När jag gjorde mitt första inlägg i den härdebatten sade jag att mänga av de reservationer som fogats tUl betänkandetkunde utan tvivel betecknas som okynnesreservationer. Både vpk-representantenoch har tagit åt sig av detta. Jag prickade inte in vilka de härreservationerna var, men eftersom både och vpk:s representanterkände sig träffade låg det sannolikt en hel del i mitt påstående. Jag tyckerockså att replikerna har gett viss bekräftelse på det. Jag har, herr talman, ingen anledning att förlänga den härdebatten. Vi har fört den , och jag hävdar att i mittinledningsanförande fanns också repUker på de genmälen som har lämnats. Jag vidhåUer mitt yrkande om bifall tiU utskottetshemställan. HerrPETTERSSON i (vpk): Nej, , det var inte så att jagtog åt mig av uttrycket okynnesreservationer Däremot kände jag mig ganskaförolämpad helt enkelt därför att när vi stäUer dels kravet på den femtesemesterveckan, dels kravet på ändrade kvalifikationsgränser för deltidsarbetande,så gör vi det i full överensstämmelse med en mycket, mycket Semester-och arbetstidslagstiftningen m. m. stark opinion ute påarbetsplatserna, i fackföreningsrörelsen. Jagkonstaterar alltså med beklagande att inte viU vara med om attgenomföra en femte semestervecka så snart som möjUgt. HerrNORDBERG (s): Jag noterar att i tydligen inte har lästutskottets betänkande och inte heller lyssnat tiU vad jag sagt här i debatten.Om han hade gjort det skuUe han nämligen ha vetat att en utredning med klaradirektiv nu arbetar med förslag om en femte semestervecka och har till uppgiftatt se över semesterlagens bestämmelser i vad gäller de kort- ochdeltidsanställda samt andra grupper som inte har tUlfredsställandesemesterförhållanden. Utskottet har här givit klara besked, och det är ocksåklara direktiv som gäller för den utredning som arbetar med dessa frågor. HerrHAGBERG i (vpk): sade att om någon tar åt sig av påståendet omokynnesreservationer, så accepterar vederbörande att det ärokynnesreservationer. Eftersom jag inte tog åt mig godkänner alltså herrNordberg att de arbetstidsreservationer jag talat för inte är någraokynnesreservationer Det erkänner ju med den logik han här självpresterat. Detkvarstående intrycket av vad utskottets representant sagt är att det inte hargivits något svar på de väsentliga frågor som arbetarna ute på arbetsplatsernastäUer: När får vi kortare arbetstid? Firms det någon resonans för det kravet iriksdagen? De frågorna har det som sagt iiite lämnats något svar på. Och vUkabedömningar kan ligga i botten där? Skall vi bara vänta på att de s. k.resurserna kommer att öka och att vi på den vägen skaU få några små smulor iform av arbetstidsförkortning? EUer skall vi Uta tiU att utvecklingen påarbetsmarknaden med stressfaktorer, teknikens utveckling osv. skaU göra detmöjligt för arbetarna att tUlgodogöra sig en kortare arbetstid? Det är ocksåfrågor som vi inte har fått något svar på. Det skuUe vara intressant om man efter denna debattvUl gå ut och förklara att man inte har några åsikter om detta och att de härfrågorna inte har någon resonans hos de partier som står bakom majoriteten iutskottet. i (vpk): Nej, , jag har mte lyssnat dåligt, och jag har lästbetänkandet. JagviU nu bara återknyta tiU vad jag sade tidigare. Vi har inte begärt någonutredning. Vi anser att det inte behövs någon utredning för att besluta om enfemte semestervecka. Och än mindre anser vi det behövas någon utredning för attändra kvalifikationsgränserna när det gäUer semestern för de deltidsanställda.Men vad är det gör? Jo, han springer bakom denna utredning föratt ytterligare förhala hela frågan. Det är vad det här handlar om. Vi har 3 mUjonermänniskor ute på arbetsmarknaden som väntar De vUl ha detbeskedet . Och vi menar att vi bör kurma fatta beslut i dessa frågor i år.Vi skall inte skjuta på dem tiU en obestämd framtid och bara gång på gånghänvisa tiU pågående utredningar. HerrNORDBERG (s): Bara några ord ytterligare till i och herrPettersson i . Detär löntagarna själva, , som skall göra prioriteringen. Det har deockså gjort . Man kräver en femte semestervecka och lägre pensionsålder.Löntagarna säger också tiU när de anser att det är dags att förkorta dendagliga arbetstiden. Men det är möjligt att de nu närmast kommer att prioriteramöjligheterna att förbättra sina ekonomiska viUkor, b\. a. för att kunnautnyttja den kommande femte semesterveckan på ett meningsfullt sätt. Vad vpk yrkar är att regeringen ellervederbörande minister utan utredning skall utarbeta förslag till ändrade regleroch lägga fram det för . tar alltså avstånd fråntanken att löntagarnas representanter bland andra skall sätta sig ner ochutforma de regler som skall gäUa för de olika grupper som i dagens samhälleinte har det tillfredsställande ordnat beträffande semesterrätten. Jag tyckeratt det är viktigt att löntagarnas representanter, som bättre känner till dessaproblem än och många av oss andra, får utforma förslag till deregler som i fortsättningen skall gälla. HerrHAGBERG i (vpk): refererar till att arbetarna har sagt sitt. Jag skuUe dåvilja säga att får man i sin hand ett frågeformulär där man har att väljaendera av kortare arbetstid och en femte semestervecka, så svarar man på denkonkreta frågan, och den frågan gäller då inte om man viU ha bådadera detskaU man observera. Detta är en frågeteknik som används i många enkäter. Det äraUtså inget argument mot förkortad arbetstid. Nuär det ju så att många arbetare, lokala fackföreningar och även fackförbund harsagt att vi skall ha kortare arbetstid. Därmed tycker jag att det är sagt. Vibedömer detta på olika sätt. På samma sätt som LO gör en bedömning vidavtalsuppgörelsen och arbetarna på det lokala planet sedan en annan när de tarut mer pengar, på samma sätt har vi kanske olika bedömningar på denna punkt. HerrPETTERSSON i (vpk): anklagade förut mig för att varken ha lyssnat eller lästtiUräckligt.