prot · FX0948 · 1974-12-31 00:00:00 — En återkallelse som görs inom den utsatta tidsfristen medföratt sjukpenningförsäkringen blir gällande fr. o. m. . Samtidigtmed återkallelsen av undantagandet kan den försäkrade om han så önskar begäraatt sjukpenningförsäkringen skall gälla med 3, 33 eller 93 dagars karenstid. Desom berörs av förändringen har fått personliga meddelanden om deövergångsbestämmelser som gäller. i (c): Jag ber att få tacka för svaret och haringenting att erinra mot den redovisning av riksdagsbeslutet och dess innehållsom socialministern här gav. Förra årets beslut om sjukreformen var enligt min meningmycket värdefullt. Men tyvärr fanns det ett negativt inslag i beslutet ochdet är det som gjort att jag nu har tagit upp frågan i min interpellation nämUgen att ett undantagande från ATP innebär att den som begär undantagandetinte längre är tillförsäkrad rätt till grundsjukpenning. Därigenom ställs eninte så liten grupp människor utanför möjligheten att i fortsättningen fågrundsjukpenning genom sjukförsäkringen. Jag är övertygad om att många av ledamöter intehade klart för sig att reformen skulle få sådana konsekvenser. Somsocialministern framhöll var riksdagsbeslutet enhälligt, men visar det sigsom sagt att förmodUgen betydligt fler människor än man .räknat med ställsutanför möjligheten att få grundsjukpenning, och oftast är det dessutommänniskor med små inkomster, alltså de ekonomiskt svaga i samhället. Jag tyckerdet är högst otillfredsställande att vi tar ifrån dem det grundskydd somsjukpenningen utgör. Det kan inte vara likgiltigt för hur dessamänniskors grundtrygghet ordnas. När vi här har fattat ett beslut och ser att det fårnegativa konsekvenser för många menar jag att vi skall kunna ta upp ärendetigen, och det är därför jag har aktualiserat frågan. Jag har själv varit med omatt fatta beslutet och skyller alltså inte någon för dessa negativakonsekvenser. Jag erkänner öppet att jag vid beslutets fattande inte hadeträngt in tillräckligt i frågan, och därför räknade jag inte med att beslutetskulle få de här konsekvenserna. Det är en ekonomiskt och socialt svag gruppsom detta gäller. Därför menar jag att det vore viktigt att ta upp frågan tillny prövning. Vad jag har frågat socialministern är just, om han är villig attgöra det eller att vidtaga någon annan åtgärd. På den direkta frågan har jaginte fått något svar. Jag har fått en redovisning av beslutets innebörd och avvUka möjligheter som finns att återinträda i ATP-systemet. Men frågan var omsocialministern vill medverka tUl att ge även dem som av olika skäl inte kan gåin i ATP-systemet möjlighet att i fortsättningen få grundsjukpenning. Om viss vidgning av rätten till sjukersättning i har ifrågasatt omman inte borde låta de företagare som begärt undantagande frän ATP-försäkringenfå en motsvarande rätt till ersättning vid sjukdom som den somhemmamakeförsäkringen ger. har ingående prövatfrågan, om det finns fog att utsträcka hemmamakeförsäkringen till andra grupperän dem som täcks av hemmamakeförsäkringen. Kommittén har stannat för attnågon sådan utsträckning inte bör äga rum. Kommitténs slutsats är tUlämpligockså för den kategori som talar om. Bestämmelserna för dem sombegärt undantagande från sjukpenningförsäkringen prövades särskUt observeradet, ! - av socialförsäkringsutskottet vid behandlingen av sjukpenningreformen;detta var alltså ingen fråga som förblev i anonymitet. Den övergångsregel somnu gäller utformades av ett enhälligt utskott och ansågs vidriksdagsbehandlingen innebära en riktig lösning. Jag hänvisar protokoUet på den punkten. Att nu kritiserar ett enhälligtriksdagsbeslut som han själv varit med om att fatta för mindre än sedanskall jag inte ta upp här säger ju själv öppet att han inteägde någon kännedom om detta, och han följde uppenbarligen inte upp frågan. gjorde det, och frågan var observerad. Vid den sakliga prövning somägde rum kom man till den slutsats som sedermera blev beslut. De personer som påsitt sätt åberopar bör upplysa om de rättigheter de har tillinträde; jag har redovisat dessa i mitt svar. Här kan goda krafter medverka ien viktig informations-och upplysningsverksamhet. HerrGUSTAVSSON i (c): Jag har inte sagt att det var fråga om någonanonymitet i detta sammanhang. Jag har sagt att jag är övertygad om att det varmånga av ledamöter som inte fömtsåg att reformen skulle få de Om revidering av läroplanen för ortoptister Jag rider inte på prestige, herr socialminister. Jag haröppet erkänt att jag varit med om att fatta beslutet, men jag har sagt att jag,om det nu visar sig medföra besvärliga konsekvenser för en ekonomiskt svaggrupp, också skall kunna ta upp den här saken och ifrågasätta om det inte voreriktigt att göra en omprövning just för den här gruppen. Sedan säger socialministern att vi bör kunna upplysa demdet här gäller Men socialministern torde vara medveten om att det finns mångamänniskor i detta land med små inkomster, och det är många som av denanledningen inte har gått med i pensionssystemet. Resultatet av detta blir attden grupp som ställs utanför hänvisas till ett privat försäkringsbolag för attordna sitt försäkringsskydd vid inträffad sjukdom, och det menar jag ärotillfredsställande. Jag skall inte förlänga debatten med herrGustavsson i i den här frågan, men nog finns det anledning påpeka attde konsekvenser talar om - som han säger inte var kända var ihög grad kända för utskottet vid behandlingen av ärendet. Det var anledningentill att jag strök under att det här inte var någon fråga som så att sägaförsvann i hanteringen. När nu säger att man interimligtvis kunde förutse den ändring som här skulle ske är det en sanning med-. minst sagt - stor modifikation. Observera också att de som här berörs också fåttpersonliga meddelanden om de övergångsbestämmelser som gäller. Om rätten ochmöjligheten att ansluta sig till försäkringen råder alltså ingen oklarhet. Desom har små inkomster har också möjlighet att få lägre avgifter. Därför tyckerjag att när det gäller de enskilda fallen man allvarligt bör överväga enanslutning, eftersom den trygghet som erbjuds är av väsentlig betydelse. Detvar detta jag menade att skall observera. Han bör ocksåmedverka tUl att den upplysningen kommer ut. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Omrevidering av läroplanen för ortoptister Fru statsrådet erhöllordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 39, till herr utbildningsministern, och anförde: har frågat chefen förutbildningsdepartementet om han är beredd att med hänsyn till vårdsituationeninom ögonsjukvården med största skyndsamhet låta revidera läroplanen förortoptister, så att den utifrån de svenska elevernas förutsättningar planeras inivå med den i utlandet bedrivna utbildningen, där bl. a. praktikingår i läroplanen. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig attbesvara interpellationen. Utbildningav annan personal än läkare för ögonvården bedrivs för närvarandeinom gymnasieskolan i form av specialkurser, i form av delsoftalmologassistentutbildning, dels ortoptistutbildning. Medan den förstnämndautbildningen bedrivits har den första ortoptistkursen startatsrelativt . Det är enligt min mening glädjande att sistnämnda utbUdning,utredningsarbete, nu kunnat komma tiU stånd. har fastställt nu gällande läroplan förortoptistut-bildningen. Det ingår också i arbetsuppgifteratt värdera erfarenheterna av denna utbUdning lika väl som av andrautbildningar inom sitt ämbetsområde. Om det visar sig föreligga behov att göraändringar i gällande läroplan, utgår jag därför från att skolöverstyrelsensjälv tar de initiativ som behövs. Det förhållandet att endast en kursgenomförts kan göra det svårt att nu bedöma behovet av förändringar iläroplanen för ortoptistutbildningen. Jag vill slutligen tillägga att Kungl. Maj:t , pågrundval av förra årets riksdagsbeslut, gett i uppdrag attöverväga frågan om samnordisk utbUdning av ortoptister Om revidering av läroplanen för ortoptister Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin interpellation. Jag vill gärna tolka svaret så, att det är positivt. Vi ärbåda Överens om hur viktigt det är att vi äntligen fått till stånd en utbUdningav ortoptister i , men en fluga gör ju ingen sommar. Som jag ser det ochsom jag har fått läget skUdrat för mig gäller det nu att se till att det blirflera kurser, så att man därmed får tillräcklig tillgång påortoptister. Funnes det ett stort antal av den gruppen, skulle många människori dag få hjälp med sin syn, och vi skulle därmed kunna förebygga onödigahandikapp. Jag tycker nog att det redan nu går att utvärdera denförsta kursen, som hölls . Man kan säga att eleverna där ärväl lämpade för sin utbildning de klarar den mycket bra. Om kursplanen sägsdet att den räcker teoretiskt rent innehållsmässigt, men att den behöveromarbetas. Det har nämligen för det första visat sig svårt för eleverna atttillgodogöra sig den praktiska undervisningen på kliniken efter endast enveckas teorilektioner dem har man då haft i form av koncentrationsläsning.För det andra är den tid som har avsatts för genomgång av varje ämnesområdemycket snävt tilltagen. Men den stora frågan gäller praktiken. Här, liksom påmånga andra områden, är det viktigt att det finns ett teoretiskt moment och ettpraktiskt moment och att teori och praktik varvas i utbildningen. Den fråganmåste på något vis också ut i det här sammanhanget. De utredningar somföregick den första kursen för utbildning av ortoptister var helt eniga ombehovet av praktik man ville faktiskt ha -men det förslaget fölltydligen bort i slutskedet, och det blev alltså bara en termins teori. lyckades man dock i samband med den första kursenimprovisera och lösa praktikfrågan. Det som från börian varit tänkt som ettpraktikår blev , och det kanske är tillräckUgt. Som jagbedömer saken vore det emellertid olyckligt om man inte 2 protokoll 1974. Om revidering av läroplanen för ortoptister nu på engång tog itu med frågan. Jag tror nämligen inte att den aktion som genomfördes- med mycken möda för övrigt i samband med den första kursen kommer att kunnaupprepas. Därför hoppas jag att statsrådet skaU föUa frågan omortoptistutbildningen med uppmärksamhet, så att det kan komma tillstånd en andra kurs och att SÖ då skall ha dragit lärdomar av den förstakursen. Jag bedömer detta vara helt nödvändigt för att det skall kunna bli enfortsatt utbildning - och en sådan behövs verkUgen, inte minst med tanke på attnu också ett tiotal landsting förbereder syncentraler i anslutning till sinaögonkliniker. Överläggningen var härmed slutad. 10 Föredrogs och hänvisades Kungl.Maj:ts propositioner nr 46 till jordbruksutskottet, nr 47 till näringsutskottet, . nr 48 tUl civUutskottet, nr 49 till justitieutskottet, nr 60 och 63 tiU näringsutskottet, nr 65 tUl finansutskottet, nr 68 till civilutskottet, nr 71 tiU justitieutskottet samt nr 85 tUl utskott enligt följande: Bilaga 1 Kungl. hov- och slottsstaterna . Punkten1 Kommittéer m.m. ... Punkten2 Bidrag tiU Operan och Punkten 3 Bidrag till Svenska riks- teatern ............................................................. Punkten 4 Vissa merkostnader för renhållning och städ ning .................................................................. m. . . Bilaga 11 Industridepartementet .................................. Bilaga 12 Avskrivning av nyakapitalinveste ringar ............................................................... BUaga13 Avskrivning av oreglerade kapital- Nr 48 § 11 Föredrogs och hänvisades motionen nr 1627 tUl näringsutskottet. § 12 Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottetsbetänkanden nr 6, 7, 12 och 13, lagutskottets betänkanden nr 5 och 8,försvarsutskottets betänkande nr 14, socialförsäkringsutskottets betänkanden nr11-13, socialutskottets betänkanden nr 4, 6, 9 och 10, kulturutskottetsbetänkande nr 5, näringsutskottets betänkanden nr 7-10 samt CivUutskottetsbetänkanden nr 1116. § 13 Föredrogs och biföUsinterpellationsframstäUningarna nr 58-60. § 14 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistanför morgondagens sammanträde skulle lagutskottets betänkande nr 8 och socialutskottetsbetänkande nr 6 i nu angiven ordning uppföras närmast efter CivUutskottetsbetänkande nr 14. § 15 InterpeUation nr 61 ang. förslagtill läkarfördelningsprogram för femårsperioden 19731977 Ordet lämnades på begäran till HerrPETTERSSON i (c), som yttrade: förslag tillläkarfördelningsprogram för , LP 77, anvisar olikaverksamhetsfält för det beräknade tillskottet av specialistkompetenta läkare. Iförsta hand skaU läkarna gå till den offentliga sjukvården, dvs. till vakantaoch nyinrättade tjänster vid sjukhus och i öppen vård; i andra hand tillforskning, administration, undervisning och företagshälsovård. I en artikel i nr 41/1973, "1 300specialister utan tiänst 1975", redovisas den sammantagna effekten avdessa placerings-möjligheter för perioden t. o. m. Med de beräkningsgrunder som använts i artikeln kommereffekterna av LP 77 att innebära,- att minst 1 300 speciaUstkompetenta läkarekommer att vara utan tiänst vid slutet av . Överskottet av specialistkompetenta läkare blir relativtsett störst inom specialiteterna barnsjukdomar, invärtes medicin medsubspeciali-teter, kirurgi med subspecialiteter och gynekologi. Ett stortunderskott av speciaUstkompetenta läkare kommer däremot att finnas inom verksamhetsområdenaallmänläkarvård och långvård/rehabilitering. En beräkning för slutet av den period som LP 77 avservisar att överskottet av specialister inom barnmedicin, invärtes medicin,kirurgi och gynekologi ökar, medan specialiteter med rekryteringssvårighetersom långvård, ögonsjukdomar, öronsjukdomar och röntgen tydligare går mot enbristsituation och allmänläkarsektorns underskott kraftigt ökar. I LP 77 påpekas den bekymmersamma situationen med denbegrän sade rekryteringen till allmänläkamtbUdningen. De föreslagna åtgärderna 19 Nr 48------------- om rekrytering viablockförordnanden kommer inte under den närmaste Tisdaeen den--- femårsperioden att kunna ge etttillräckligt tillskott av färdigutbildade --- allmänläkare. Underskottet avallmänläkare kan ej heUer täckas genom -------------------- att överskottet av läkare inom främst invärtes medicin ochkirurgi utan speciellautbildningsinsatser eller med begränsade sådana utnyttjas för förstärkningav allmänläkarkåren, vilket föreslås i LP 77. Utbyggnadenav tjänsteorganisationen inom den öppna vården måste därför i betydande utsträckning inriktasmot den öppna specialistvården. Motbakgrund av det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att tillherr socialministern framställa föUande frågor: vidta åtgärder för att komma till rätta med här påvisadesvårigheter? Vad kommerdetta i så faU att få för praktisk betydelse för sjukvårdshuvudmännensplanering? Denna anhållan bordlades. § 16 Anmäldes och bordlades betänkanden Nr 10 i anledning av motioner om rätt tUl avdrag vidinkomstbeskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål, m. m. Nr 11 i anledning av motioner angåenderealisationsvinstbeskattningen vid avyttring av fastighet, m. m. Nr 7 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 tUl det obligatoriska skolväsendet m.m. jämtemotioner Nr 8 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 till gymnasiala skolor m. m. jämte motioner Nr 10 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 tUl bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. jämte motion Nr 12 med anledning av motioner angåendeundervisningsgruppers storlek m. m. i skolan Nr 12 rörande vissa inrikes- och charterflygfrågor Nr 6 i anledning av motioner angående jordbrukspolitiken,m. Nr 4 i anledning av propositionen 1974:1 i vad avser vissaför flera huvudtitlar gemensamma frågor jämte motioner Nr 6 i anledning av i propositionen 1974:1 bilaga 13gjorda framställ- 20 ningar rörande invandringspolitikenjämte motioner § 17Anmäldes och bordlades motionerna Nr 48 Nr 1628 av m. fl. den avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:33 med förslag . tUl lag om inrikes vägtransport --------------- Nr 1629 avherrBohmanm.fi. Nr 1630 avherrBoom.fi. Nr 1632av herr lVer«e i /7i,//, Nr 1633 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl, Maj;ts proposition 1974:35 med förslag tUl lag om ändring i vallagen(1972:620), m. m. Nr 1634 av i Glömminge och Nr 1635 avherrlsraelssonm.fi. avlämnade i anledning av Kungl,Maj:ts proposition 1974:42 med förslag tUl inkassolag m.m. Nr 1636 av i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:43 med förslag till lagom handel med arbeten av guld, silver eller platina, m. m. Nr 1637 av idsbro m. fl. Nr 1638 avherrBerndtsonm.fi. avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1974:51 med förslag tiU lag om ändring i lotteriförordningen(1939:207), m. m. Nr 1639 av m. fl. Nr 1640 av fru tredje vice talmannen 'efre/b/-fl«(iravlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:54 angåendefinansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget Nr 1641 avherrHermanssonm.fi. avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:55med förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1973:162) om särskildaåtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund Nr 1642 av herrar ochPersson i Heden avlämnad i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1974:58angående ökade livsmedelssubventioner Nr 1643 av herrar ochNorrby avlämnad i anledning av Kungl, Maj;ts proposition 1974:62 med förslag tUllag med särskilda bestämmelser om insättning på skogskonto Nr 1644 av '('/iiört i Agnas avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:70 med förslag till abortlag, m. m. Nr 1645 av herrar iWarherg och i Köstånga Nr 1646 av herrar och Hägelmark Nr 1648av herrar och Polstam Nr 1649av /j,f,jo/j w,//, Nr 1650 av m. fl. Nr 1651 av m. fl. Nr 1652 av i m. fl. avlämnade ianledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:75 angående vissa organisations-och anslagsfrågor m. m, rörande försvaret § 18 Utsträckt motionstid Ordet lämnades på begäran till HerrBÖRJESSON i Glömminge (c), som yttrade: Jag hemställer att kammaren ville besluta atttiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:ts propositioner1974:47 angående riktlinjer för kursverksamheten vid statens industriverk, m.m., 1974:73 med förslag till lag om bevarande av bokskog, m. m. och 1974:74angående ökade produktionsbidrag för dagstidningar måtte med hänsyn tillärendenas omfattning utsträckas till första plenum efter torsdagen den 4 aprilsamt att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:tspropositioner 1974:14 angående studiesocialt stöd, 1974:46 angående utvecklingav ett informationssystem för miUövården, m. m. och 1974:63 angående åtgärderför metallmanufakturindustrin likaså måtte med hänsyn till ärendenasomfattning utsträckas till första plenum efter . Denna hemstäUan bifölls. §19 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att föUande enkla fråga denna dag framställts,nämligen av Nr 132 (vpk) till herrkommunikationsministern om tidigareläggningav vissa vägarbeten; ViU statsrådet medverka till att arbetet med väg, som urtrafiksäkerhetssynpunkt i exceptionellt hög grad är i behov av ombyggnad -såsom exempelvis vägsträckan mellan i och - tidigarelägges och skyndsamt kommer till utförande? §20Kammaren åtskUdes kl,-17.01,