prot · FX0921 · 1974-12-31 00:00:00 — anför industriministernatt SGU vid nya undersökningar funnit att gasförekomsterna är små och lokala.Men man har såvitt jag vet också anfört behov av ytterligare medel för att göraen utförligare beskrivning av gasförekomsterna, och det är väl ändå rimligtatt medel ställs tUl förfogande för en sådan undersökning. Annars finns ju riskatt statsmakternas agerande uppfattas som prestigetänkande - att man inte trorpå gastillgångarna. Jag vill gärna fråga industriministern om han är bereddatt medverka tiU en fullständig undersökning och utvärdering avgasfyndigheterna på och en redovisning av undersökningsresultatet. På den här sista frågan skuUe jag vilja svaraja. Som jag anfört i mitt svar har vi, sedan länsmyndigheten nu skrivit tiUindustridepartementet, bestämt oss för att ta upp en överläggning med såvällänsmyndigheten som SGU, och då får vi se tiU vilket resultat man kan komma. (vpk): Jag är tacksam för det beskedet frånindustriministern. Jag tror nämUgen att man inte behöver överdriva förekomstenmen ändå kan finna det intressant och värdefuUt att en undersökning av det härslaget kommer till stånd. Det är närmast detta som jag har varit ute efter. Deprivata och begränsade initiativ som tagits har ju ändå lett till attgas kommit till användning i både för industrieUt bruk och förbostadsuppvärmning. Då är det ganska naturligt att man stäUer förväntningar påett rationellt utnyttjande av gasförekomsterna och att regeringen tarerforderliga initiativ. Jag tror att många på förväntar sig snabbaåtgärder i denna fråga. Överläggningen var härmed slutad. §9 Om särskilt pensionstillägg i vissa fall Herr socialministern erhöll ordet för att besvaraherr i (vpk) i kammarens protokoU för den intagnafråga, nr 52, och anförde: i har frågat mig om jagviU kommentera förhållandet att personer som uppbär statUg eller kommunaltjänstepension och som fyUer inte får någon kompensationför slopandet av folkpensionsavgiften i form av särskilt pensionstiUägg. Det särskilda pensionstillägg för som beslutadesav utgår tiU aUa som vid ingången av är eUersenare blir berättigade till folkpension i form av ålders-, förtids-eUer änkepension eUer tiU hustrutillägg. TUlägget gäller alltså folkpensionenoch utgår till aUa folkpensionärer. Till stats- och kommunalpensionärerutbetalas tillägget således under föratsättning att de ärfolkpensions-berättigade. Om särskilt pensionstillägg i vissa faU HerrOLSSON i (vpk): Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min fråga. Det är klart att frågan kunde utvidgas man frågar sig omandra pensionerade inte skulle kunna få ett tillägg. Jag är alltså medveten omatt frågan kan sträckas mycket långt. Vi kan ju tänka på de människor somskulle ha varit förtidspensionerade om de inte haft statlig eller kommunaltjänstepension. De får nu inget särskUt pensionstUlägg, men de får betalapensionsavgift . Såvitt jag förstår blir det också en tröskeleffekt föralla 66-åringar, eftersom ju de i Ukhet med alla andra inkomsttagare betalarpensionsavgift men inte får något särskiltpensionstiUägg , om man knyter pensionstillägget direkt tiUavgiftsbefrielsen. Om vederbörande däremot fyUer eUer mindre ,så shpper han eller hon betala folkpensionsavgift . Gränsen flyttasaUtså framåt i tiden, och den som fyUer eUer mera är i varjefaU berättigad till någon del av pensionstiUägget. Det uppstår alltid vissa problem när man genomför enreform av detta slag, och jag är inte beredd att säga vad man skall göra åtsaken i detta fall. Men det hade kanske varit möjligt att klara även dentröskeleffekten. Jag vill fästa i Stockholmuppmärksamhet på att enligt de bestämmelser som upphävts betaladesfolkpensionsavgift av den som under inkomståret fyUt högst . Alla som harfyUt har således redan tidigare varit befriade från att erläggafolkpensionsavgift. Den som fyUer får Uksom aUa andra ensänkning av källskatten med belopp motsvarande den tidigare folkpensionsavgiften. Överläggningen var härmed slutad. Herr justitieministern ordet för att i ett sammanhang besvara de i kammarens protokoU för den30 januari intagna frågorna av dels (), nr 42, dels (), nr 44, och dels i SundsvaU (c), nr 46, och anförde: har med citerande av följandei pressen återgivna uttalande av en socialdemokratisk riksdagsman: "ensocialdemokrat är bättre lämpad än en borgare att sitta i en rätt och döma somnämndeman" - frågat mig om jag delar den principieUa uppfattning omnämndemannauppdragets partipolitiska inriktning och utövande som uttalandet geruttryck för. har frågat mig om jag anser det vara riktigtatt vid kommunfullmäktiges val av nämndemän sådana principer tillämpas attendast en poUtisk åsiktsriktning kommer att finnas företrädd bland de avkommunen utsedda nämndemännen. i har frågat mig om jag anser detstå i överensstämmelse med lagstiftningens anda och vikten av tilltron tiUrättsväsendets opartiskhet att en majoritet i kommunfullmäktige utser nämndemänvUka representerar endast ett parti. Nuvarande lagstiftning innehåller ingen närmare föreskriftom valmetoden när kommun skall utse nämndemän i tingsrätt. I avsaknad av sådanföreskrift gäller formellt att valet sker som majoritetsval. Inom flertaletkommuner tillämpas dock efter överenskommelse meUan de i fullmäktigeföreträdda poUtiska partierna proportionaUtetsprincipen vid fördelning avnämndemansplatserna mellan partierna. De nämndemän som tjänstgör vid våra tingsrätter fullgöruppdrag som domare. Därav följer att nämndeman i dömandet har att iaktta sammaopartiskhet som lagfaren domare. Att lekmän i egenskap av nämndemän deltar i rättskipningenhar flera orsaker. Deltagande av nämnd i den dömande verksamheten är ägnat attstärka allmänhetens förtroende för domstolarna. Nämnden kan vidare tillföradomstolen erfarenheter från olika verksamhetsområden och levnadsförhåUanden.Nämndemännens synpunkter kan utgöra en betydelsefull motvikt mot en lagfarendomares mer fackmässiga synsätt. Det är med hänsyn härtiU viktigt att nämndenfår en så bred förankring i samhället som möjligt. Ensidigt politisk hemvisthos nämndemännen skulle otvivelaktigt kunna ge anledning till misstankar om attnämndemännens politiska uppfattning inverkar på deras ställningstaganden i dendömande verksamheten, och därigenom kan allmänhetens förtroende för domstolarnaäventyras. Hert (): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min enkla fråga. Jag bedömer svaret som mycket positivt. Frågan föranleddes av ett uttalande, som väckte storbestörtning över hela landet. Uttalandet gav uttryck för en, dess bättretämligen sällsynt, diskriminering av person med hänsyn till partipolitisktiUhörighet. I avsaknadav närmare föreskrifter rörande valmetod kan majoritetsval avnämndemän i domstol i och för sig nöjaktigt motiveras men självfaUet inte medde i det kritiserade uttalandet angivna skälen. Med största tiUfredsställelse har jag kunnat konstateraatt såväl justitieministern som statsministern i annat sammanhang utanreservationer tagit klart avstånd från det högst anmärkningsvärda uttalandet.Den delen av frågan är därmed avklarad, och några frågetecken behöver såvittjag kan se inte Ugga kvar i debatten. Om så hade varit faUet, hade allmänhetenstilltro tUl våra domstolars objektivitet allvarUgt kunnat äventyras. Det finns emeUertid anledning att i sammanhanget påpekaatt den av TimråfaUet aktuaUserade frågan om valmetod inte är ett nyttspörsmål. Efter ett uppmärksammat majoritetsval 1968 av domstolsnämndemän iNorta kommun i med samma resultat, ehura dock inte medsamma motivering som i motionerade i (fp) m. fl. omval av nämndemän efter proportioneUa grander. Motioner i ämnet väcktes både1969 och 1970 men lämnades utan avseende. Vederbörande utskott hänvisade tiUdet förord för majoritetsval som lämnats av både den s. k.processkommissionen och processlagberedningen. Med utgångspunkt från ettkonstaterande att nämndemannauppdraget förutsatte andra kvaUfikationer ochbedömningar än de partipolitiska hävdades att den proportionella valmetodenlätt skuUe kunna konservera, ja, t. o. m. skärpa de partipoUtiskamotsättningama både i valproceduren och i nämndarbetet. För egen del menar jag att farhågorna är överdrivna. Omdet Ugger något i det befarade förhåUandet är det ändå en mindre olägenhet änden överhängande risken för en ensidig sammansättning av nämnden vidmajoritetsval, på det sätt som justitieministern angivit i sitt svar tiU mig,och därmed också en uppenbar risk för ensidighet i och poUtisering avdomstolens verksamhet. AUmänhetens tilltro tiU domstolarnas objektivitet kandärvid allvarligt komma att äventyras. I justitieutskottets utlåtande nr 1972 med anledningav en motion om nämndemans mandatperiod och därav föranledd riksdagsskrivelsefinner jag en viss öppning för en positiv behandling av ett förslag omproportioneUa val. Justitieministerns svar på min fråga ger mig anledningförmoda att justitieministern delar uppfattningen om det ändamålsenliga med enproportionell valmetod. Jag vUl uttrycka förhoppningen att justitieministernsnarast framlägger en proposition i den riktningen. För egen del kommer jag attstödja ett sådant förslag. Jag viU avslutningsvis fråga justitieministern direkt:Kommer justitieministern att framlägga ett sådant förslag? Även jag ber att få tacka justitieministernför svaret. Mitt tack gäller även innehållet i detta. Bakgrunden också till den fråga jag stäUt är vad som förnågon dryg vecka sedan hände i den numera riksbekanta medelpadska kommunen viddet numera riksbekanta nämndemannavalet. I eninterpellationsdebatt som justitieministern och jag hade här i 6 protokoll 1974. kammarenden och som gällde domstolarnas ställning i förhållande tiUden poUtiska makten sade justitieministem att man bör undvika varje risk förpoUtisering av domstolarnas verksamhet. I kammardebatten om den nya grandlagen i fjolsade statsminister att en poUtisering av domstolarna skuUe vara tillskada både för demokratin och för rättssäkerheten. Flera yttranden av sammainnebörd förekom i debatten. Någon motsatt uppfattning framfördes inte. Är det då inte en risk för poUtisering av domstolarna närett parti som har majoritet i en fullmäktigeförsamUng ser tUl att endastföreträdare för detta parti utses tUl nämndemän? Jo, naturligtvis i aUra högstagrad. Majoritetspartiet och dess företrädare i den aktuella kommunen skapar om deras valsätt skuUe tiUämpas allmänt domstolar där sommed-borgarrepresentanter endast de kan väljas som hyser samma politiska åsikt sommajoriteten. De av medborgarna som röstade medsocialdemokraterna i skall besätta av de nämnde-mannaplatsersom tillkommer kommunen. De av medborgarna, som valde ett annatparti, saknar tydligen enhgt majoritetspartiets uppfattning aUa berättigadeanspråk på att bU företrädda bland lek-mannadomarna. Att ett sådant förfarande skulle ge en ensidig poUtisksammansättning i nämnden, och därmed äventyra tilltron tiU rättskipningen,inser man inte - eller också struntar man i det. Vad som hänt vid den här nomineringen är ett exempel påkonsekvenserna när aUtför mycket makt under a//r/ö> har samlats hosalltför mäktiga poUtiker. Det allvarliga är ju att sådana här förfarandenbidrar tiU att skada allmänhetens förtroende för den representativa demokratin.Det bidrar till att öka avståndet mellan väljarna och de valda förtroendemännen- och det i ett läge när vi alla vet att vi behöver minska det avståndet. Justitieministern tar nu avstånd från den typ av demokratisom hans eget parti bedriver i , och det avståndstagandet är värt allrespekt. Men det är, herr statsråd, inte säkert att detta hjälper. Därför villäven jag sluta med att ställa en fråga: Överväger justitieministern någonlagändring som skuUe innebära att val av nämndemän skall ske på annat sätt iframtiden? HerrOLSSON i (c); Anledningen tiU att jag, liksom de bådaföregående frågeställarna, ställt en fråga om nämndemannauppdraget är detmycket omskrivna och omtalade nämndemannavalet i min egen grannkommun Timrå.Där har den socialdemokratiska majoriteten nu hksom tidigare utnyttjat sinmajoritetsställning utan att ta hänsyn till praxis i andra kommuner eUertraditioner i vårt land. Det är glädjande att det återdokumenterade handlandet - av många betecknat som missbruk avmajoritetsställning - i denna kommun gett ett sådant eko över hela vårt landoch att poUtiker och tidningar av olika partifärg tagit avstånd från detinträffade. Men samma utnyttjande av majoritetsstäUningen har skett iTimrå under åtskiUiga år utan att den lokala minoritetens kritik och fördömandehar uppmärksammats riksmässigt. Majoritetsval har exempelvis tiUämpats ävennär det gällt valförrättare, vUket är Uka betänkligt, samt vid val avtaxeringsnämndsledamöter. Själv tog jag, bl. a. mot bakgrund av erfarenheterna frånTimrå, vid min första riksdag i en motion upp frågan om proportioneUtval av nämndemän för att få slut på dessa förhållanden. avvisade dockdå, Uksom tidigare, kravet på proportioneUt val av nämndemän. Under fjolårets höstriksdag ställde jag en enkel fråga tiUjustitieministern angående lämpUgheten, eller snarare olämpligheten, av attett parti besätter alla poster bland valförrättarna i en rad valdistrikt,vilket hade skett i . Svaret blev då inte så positivt som jag hade hoppats ochinnehöll inte något avståndstagande från vad jag betecknar som ett överdrivetutnyttjande av majoritetsstäUningen. Jag är därför glad över att justitieministernnu i sitt svar, Uksom i massmedia , uttalat sig motsocialdemokraternas i princip för val av nämndemän. Jag tackar försvaret. Enligt svensk tradition och enhgt grunderna för vårsamhällsordning skall rättsväsendet stå över de partipolitiska motsättningarna.Varken regering eUer riksdag eller andra organ kan ingripa i domstolarnasverksamhet. Lekmannainflytandet i underrätterna är uråldrigt. Det skalltillförsäkra domstolarna lekmännens erfarenheter utöver den juridiskasakkunskapen. Att lekmannainflytandet är betydelsefullt framgår av att, enligtdirektiven tiU domarutredning, lekmannamedverkan även i hovrätter skaUövervägas. AUa medborgare oavsett politiska åsikter skall kunna kännatiUtro tiU rättsväsendets opartiskhet. Mot denna bakgrund är det skrämmande attsocialdemokraternas ledare i , tillika ledamot i denna kammare, uttalatsom motiv för valet att han har större förtroende för socialdemokratiskanämndemän än för borgerliga sådana och anser att de förra dömer bättre. Det äri stället mycket väsentligt att nämndemännen tiUsammans är så representativasom möjligt för kommunens befolkning med hänsyn tiU yrke, ålder, bostadsortosv. Vi måste få garantier för proportioneUt val av nämndemän. Eftersomsocialdemokraterna i trots klara uttalanden från både statsministern ochjustitieministern fortsätter att försvara sina orimliga principer, vUl jagliksom tidigare frågeställare fråga justitieministern, om regeringen ämnarföreslå en lagändring, som ger rätt tiU proportionellt val av nämndemän. Frågan om proportioneUa val av nämndemän itingsrätt hänger nära samman med frågan huruvida förnyelse av nämnden såsom nuskall ske successivt eller i ett sammanhang. Den proportioneUa valmetoden fårnämUgen betydelse först om flera nämndemän skaU utses på en gång. I den motion till riksdag som haromnämnts här hemstäUes om en sådan ändring, att nämnden i fortsättningenskulle utses Ang. tillsättande av utredning om valkretsindelning ochpersonval Som skäl för motionen angavs bl. a. att den nu gällande metoden medsuccessiva val äventyrar den av många önskade proportionaliteten. ansåg att de i motionen aktualiseradeproblemen borde övervägas närmare i ett lämpligt sammanhang och hemställde attriksdagen skulle ge Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört om översyn avreglerna för val av nämndemän. beslöt i enlighet härmed. Denna frågaövervägs inom . Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. tillsättande av utredning om valkretsindelningoch personval Herr justitieministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 30januari intagna fråga, nr 43, och anförde: har frågar mig när regeringenavser att tillsätta den utredning om valkretsindelning och personval somregeringen utlovade i propositionen 1973:90 och som konstitutionsutskottettiU-styrkte i grundlagsbetänkandet 1973:26, Inom pågårarbetet på utformningen av direktiv för den av åsyftadeutredningen. Avsikten är att utredningen skall tillsättas inom en näraframtid. HerrFISKESJÖ (c): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Den gäller ett par områden av stor betydelse för detpoUtiska livet som inte bUvit föremål för någon översyn i samband med den somvilande antagna grundlagen. Valkretsindelningen har formeUt varit oförändrad sedan1921, trots de väldiga förändringar som skett i vad gäUerbefolkningsfördelningen mellan olika områden . ReeUt har dock utanatt effekterna övervägts i vad gäUer de allmänna valen betydande förändringarskett genom kommunindelningsreformerna. Till detta kommer att valkretsindelningenlänge varit mycket egendomlig i vissa delar av landet. Detta gäller inte minsti , där ingen av de båda valkretsarna numera omfattar ettgeografiskt sammanhängande område. Jag har i upprepade motioner tiU påpekat dettaoch krävt utredning och översyn. Vid utskottsbehandUngen av dessa motioner harvalkretsfrågan kopplats samman med frågan om ökat inslag av personval, ochmotionerna har avslagits av den socialdemokratiska majoriteten med hänvisningtUl grundlagberedningen och tiU vad som skuUe kunna tänkas komma ut av denna. var det emellertid så, att grundlagberedningen intebehandlade valkretsfrågan och inte heUer gick in på några mer konkreta undersökningari vad gäller personvalsmomentet. Men jag vUl erinra om att tUl gmndlagberedningensbetänkande fogades en reservation från bl. a. representant, och idenna reservation skisserades ett system med personvalinom det proportionella valsystemets ram. När regeringen sedan lade framgrundlagspropositionen , fann man att de här nämnda förslagen dockhaft en viss effekt. Justitieministern utlovade en särskild utredning, somskuUe ta upp såväl valkretsindelningen som personvalsfrågan. Av det skäletavstod vi då från någon särskild motion om personval. Även ikonstitutionsutskottet hade nu majoriteten svängt, och ett enigt utskottuttalade tiUfredsställelse över justitieministerns löfte om utredning. harmånaderna gått och vi är inne på en ny riksdag och någon utredning har intesynts till. Vi är ju vana vid att regeringen då och då nonchalerarutredningskrav som tiUstyrkt mot regeringens önskan. Men det tordevara mera ovanUgt att regeringen inte tiUsätter utredningar som man utlovat iegna propositioner. Jag noterar nu med tiUfredsstäUelse det förnyade löfte somjustitieministern utstäUt här . Men jag vUl understryka att detär mycket hög tid att utredningen kommer tiU stånd, om det skaU kunna bli någraändringar i t. ex. valkretsindelningen inför nästa ordinarie val. Det gäller juhär reformer som i allra högsta grad berör partiernas verksamhet. Förändringari valkretsindelning och valsätt måste naturligtvis göras i mycket god tid införden långa nomineringsprocess som föregår valen. Om åtgärder för att minska olycksfallsrisken i rulltrappor Överläggningen var härmed slutad. §12 Om åtgärder för att minska olycksfallsrisken i rulltrappor Herr arbetsmarknadsministern erhöU ordet för attbesvara fru ' (m) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 41, och anförde: har frågat mig vUka åtgärderjag avser vidta för att minska olycksfallsrisken i ruUtrappor. avseende ruUtrappor meddelas avarbetarskyddsstyrelsen. För tiUsynen svarar yrkesinspektionen när det gällerralltrappor som i betydande omfattning används av anställda, t. ex. i varuhus,och i övrigt huvudsakligen av poUsen, exempelvis beträffande ralltrappor påallmänna platser. Det praktiska tiUsynsarbetet utförs av särskilda besiktningsmänsom förklarats behöriga därtiU av arbetarskyddsstyrelsen. I gällande säkerhetsföreskrifter för ralltrapporstipuleras höga krav för att undvika inte minst klämningsolyckor. Inomarbetarskyddsstyrelsen pågår arbete med komplettering och skärpning av dessaföreskrifter. Arbetarskyddsstyrelsen räknar med att ha nya regler färdiga underförsta . De kommer då att gälla för nya rulltrappor. Styrelsenarbetar också med frågan om vad som kan göras för att åstadkomma samma säkerheti de nuvarande ruUtrapporna. Inom pågår arbetet meden omarbetning av den s. k. hisskungörelsen. Omarbetningen tar bl. a. sikte påatt i motsats till vad är fallet även inbegripa säkerhetsfrågorför rulltrappor i kungörelsen. Mot bakgrund av det omfattande säkerhetsarbete som nupågår är någon åtgärd från min sida inte påkallad. Om åtgärder för att minska olycksfallsrisken i rulltrappor Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påfrågan och gläder mig åt dess positiva innehåll. Jag skall be att få visa kammaren en bUd av enstövelsamling som finns på PUB här i . BUden är Utet otydlig, menstöveln som finns längst fram på bUden satt på foten på den sjuåring somskadades . Enligt en sammanställning som gjorts avbarnolycksfalls-konsulenten i , blir dessa olyckor fler för varje år.De drabbar främst barn i åldrarna . Barnen får sönderskurna eUerbortslitna fingrar eller krossade tår och fötter. De får men för livet. TUlbudenär långt fler än de olyckor som når pressen. Jag har fått uppgift från ettvaruhus som säger att tUlbuden är så många som tre tiU fyra . Städarnafår mycket gummidamm på sina sopskyfflar, och man får ersätta ganska mångasöndershtna gummistövlar. TUlbud händer också i tunnelbanans raUtrappor och drabbarockså vuxna. Det mest anmärkningsvärda är att olyckor fått inträffa årefter år utan att några åtgärder vidtagits från myndigheternas sida.Bestämmelserna i raUtrappsanvisningen har inte ändrats. Inspektionenav trapporna har fortsatt i den gamla vanliga lunken: installation, besiktningoch revisionsbesiktning om inte yrkesinspektören bestämmer annat. Som kontrast tiU detta kan jag citera vad förstedistriktsingenjören i skriver efter den olycka somledde tiU att en treårs pojke nu Ugger med hjärnskada. Inspektören förklaradeatt med hänsyn tiU rulltrappornas och persontransportörernas höga utnyttjande,särskilt i varahus, bör daglig tillsyn föreskrivas. Beträffande den fortlöpandetillsynen bör föreskrivas att sådan utföres av kompetent montör varje ellervarannan månad. Så en sak tiU, herr talman! Brandmännen måste fåinstruktioner om hur de skall förfara vid sådana här olyckor. De vet ofta intehur de skall agera för att få loss den skadade. och regeringen arbetar ju genomsina ämbetsverk, och de två frågor man har att ställa sig är för det förstahuruvida gällande lag och författningar är tUl fyllest och för det andrahuruvida ämbetsverket behöver mer resurser för att effektivt kunna sköta sinauppgifter. Som framgått av mitt svar pågår ett ganska intensivtarbete, både inom arbetarskyddstyrelsen och inom , för attfå fram effektivare bestämmelser. Viktigare är emellertid den tekniska utveckling vi har attvänta på detta område. Man utgår härvid ifrån möjligheterna att teknisktutveckla rulltrapporna så att de automatiskt stannar om de vidrörs av enstövelspets eller ett finger på sådant sätt att det kan uppstå fara. Antalet inträffade olycksfall är trots allt begränsat. Vihar ungefär 900 ruUtrappor i det här landet. Bara i rulltrapporna itunnelbanesystemet i lär ca 2 miljoner människor åka upp och nedvarje dag. Antaletolyckor som kommit till arbetarskyddstyrelsens kännedom är ca 4 å 5 om året.Men även det är naturiigtvis siffror som motiverar att man är uppmärksam. De åtgärder som är på gång kommer säkerligen attförbättra situationen, och det är naturligtvis meningen med det arbete sompågår. Jag tror att statsrådet och jag är överensorn att någonting måste göras. Just det förhållande som statsrådet nu pekadepå, nämligen att vi får rulltrappor på så många fler ställen, är allvarligt ochnågonting att tänka på. Vi har rulltrappor även inom bostadsbebyggelsen.Jag vet att rulltrapporna i Fältöversten är ett omtyckt tillhåll för barn.Olyckor inträffar även i tunnelbanerulltrapporna. fastnadeen dam i rulltrappan vid . Om den olyckan finns ännu ingenrapport hos yrkesinspektionen.