prot · FX09140 · 1974-12-31 00:00:00 — Och sådan är tyvärr inte verkligheten. Överkoslnaderna är stora ochmåste finansieras med dyra fyllnadslån. Varje procent av överkostnaden betyderen ökning av boendekostnaden med per m". En 10-procentigöverkoslnad betyder alltså per m' eller i månadenför en normallägenhet '. betyder i sin lur en utarmning avbostadsområdena. För att undvika överkoslnader måste standarden pressas.Lä-genhelsylorna blir mindre. Önskvärd satsning på den yttre miljön hållstillbaka. Länebestämmelsernahar också en konserverande effekt som utestänger nya tankegångar ochboendealternativ. Lånereglerna är i princip baserade på lamellhusel i trevåningar. Väsentliga avvikelser från denna hustyp innebär i de flesta fallkollision med lånetekniken. Alt schablonerna verkar starkt hämmande har visatsig vid projektering av fem flexibla terrasshus i . Målsättningen harhär varit att försöka förena småhusels fina uterum - och traditionellt friareoch mer individuella planlösning - med flerfamiljshusets större bekvämlighetoch bättre service. Husen är alltså annorlunda än normalproduktionen. Fördet första tillförs varje lägenhet en terrass med en yta av 26 m', större änell ordinärt vardagsrum. För det andra är lägenheterna flexibla. Det finns ingabärande betongväggar. De lätta mellanväggar som finns kan man placera var manvill. Inom lägenhetens ram kan man alltså själv bestämma hur många rum man villha. För det tredje finns det hiss i husen, trots atl dessa bara har fyravåningar. För det fjärde finns det etl kollektivt utrymme på ca 85 m'. Varjehus omfattar 16 lägenheter. Detta kollektiva utrymme kan disponeras efter deboendes önskemål, för tonårsaktiviteler, för småbarnslek, som hobbyrum, somgillestuga etc. Alladessa egenskaper innebär givelvis ökade kostnader. Men kvalitetsökningen är idetta fäll mycket betydelsefull. Den har ingenting att göra med de jippon somförekommer i många byggmästares spe-kulalionshus - gröna spisar, lilel keramikovanför diskbänken, allmogeskåp i köksinredningen och myckel annal sådant sombara är glitter. Ommerkostnaden i det aktuella exemplet med terrasshusen kan inrymmas ipanivärdet, blir boendekostnaden ca per m' högre än i ennormallägenhet, och detta är inte mera än vad man är beredd att betala för denväsentligt högre standarden och valfriheten i terrass-husen. Men om höjningeninte inryms i pantvärdet, blir höjningen av boendekostnaden väsentligt större,nämligen ca per m'. Jagtror alt det är viktigt atl kraftigt driva frågan om flerfamiljshusensrenässans. Därför är det glädjande att del i årets motionsflod i bostadsfråganinte finns några negativa omdömen om fierfamiljshusen. Sådana omdömen har intevarit ovanliga tidigare. Individualiseringav fierfamiljshuslägenheten och höjning av dess standard betyder inlesegregation i boendel. Tvärtom, en allmän sådan inriktning motverkar och kanupphäva en segregation som vi annars löper stor risk att få faslrotad, ensegregation där man bor rymligt och bra i småhusområdena och trångt och mindrebra i fierfamiljshusområdena. I ett socialt medvetet land bör valet inte varasvårt. Bostaden och boendet har en övergripande betydelse för både individenoch kollektivet. Villor för starka och rika och flerfamiljshus för svaga och fattigafår inle bli följden av vår samvetsgrant utformade bostadspolitik. Jag har inget speciellt yrkande, men i det fortsatta utredningsarbetesom pågår inom ramen för de direktiv som boendeutredningen har vore detvärdefullt om flerfamiljshusbyggnalionens konkurrensvillkor ägnades specielltintresse. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. Idetta anförande instämde herrar , i , GöstaGustafsson i och (samtliga s). När jag nu tar lill orda i debatten är jag medveten om alt liden ärlångt liden och att flertalet argument har vänts och vridits både en och fleragånger. Attjag likväl ger mig in i meningsutbytet är främst en följd av reservationerna 6och 8 i utskoitets betänkande. Det motstånd som man där reser mot förslaget omen radikalare markpolilik framstår som näst intill befängt. Mangår dock inte lika långt i sitt försvar av markägarnas intressen som en delstora byggnadsföretag gör. Därifrån sägs del atl man visst inte gör någravinster, allra minst spekulationsvinster, pä sina markaffärer och sillmarkinnehav. Men visst förekommer det spekulation i mark, grov spekulation t. o.m. Den kommun som jag kommerfrån är relativt expansiv. 11Riksdagens protokoll 1974. Riktlinjerför bostadspolitiken m. m. Det betyderbefolkningstillväxt och ett starkt eflerfrågelryck på bostadsmarknaden, inteminst när det gäller småhusbebyggelsen. står byggjättarna och derasdotterföretag i rad för atl förse sig med mark för de närmaste årens bostadsproduktion.Det sker inle i former och lill priser som gagnar bosladskonsumenlerna. Lät migredovisa ell exempel som stöd för mitt påslående. Nyligenslöts etl köpekontrakt mellan enskilda fastighetsägare och ett stort privatbyggföretag från . Avtalets innebörd är alt byggnadsfirman tillmarkägaren betalar per m'. Så långt är det gott och väl. Men ikontraktet har köparen ytleriigare förbundit sig atl med tilläggsköpeskillingför varje nybildad fastighet utge om fastigheten förbostadsändamål kommer atl bildas före . Enligtell av byggnadsfirman upprättat planförslag kan området bebyggas med 50byggnadsrätter. Med de förpliktelser man utlovat i köpekontraktet och underförutsättning att bebyggelse kommer att uppföras, innebär det en köpesumma förmarken av per m' rämarksyta. På delta pris tillkommer index. Jag har velal anföra detta konkreta exempel mot bakgrund av en nyligenavkunnad dom som avser annan del av samma fastighet och där fastighetsdomstolenfastställt en ersättning som motsvarar per m' rämarksyta. Detskall också sägas atl den mark som förvärvats av byggnadsfirman enligt gällandeplaner och upprättade förslag till översiktliga planer ej är avsedd för tätbebyggelse.Markens verkliga värde är således lika med fastighetens avkastningsvärdesåsom.skogsfaslighet, eller per m' markyta. Kammarledamöter!Inle är det av idealitet ett byggnadsförelag förvärvar mark pä villkor som jagredovisat. Nej, man räknar kallt med atl kunna göra sig en rejäl vinstslant atlstoppa i egen ficka. De som får stå för den är bostadskonsumenterna. Jag har funnit det försvarligt att redogöra fördetia aktuella exempeldärför atl del visar pä behovet av en markpolitik under samhällets kontrolloch ledning. Densom i likhet med mig under ett antal är verkat i denna bransch och sett deninifrån kan inte annat än uttala tillfredsställelse med regeringens ochutskotismajoritetens förslag om åtgärder för att komma till rätta med delosunda inslag i byggbranschen som markspekulalionen innebär. Påförslag av herr andre vice talmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsattaöverläggningen rörande dessa betänkanden samt behandlingen av återståendeärenden på föredragningslistan lill . § 5 Anmäldes ochbordlades Nr 140 Nr 66 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Nr60 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:177 med förslag lill lag omavsättning till särskild investeringsfond, m. m. jämte motioner Justitieutskoltets betänkanden Nr 38 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 42 i anledning av propositionen1974:186 med förslag till lag om ändring i lagen (1963:197)om allmänt kriminalregisler Nr39 i anledning av propositionen 1974:184 angående finansiering avsjukförsäkring för studerande m. m. jämte motioner Nr31 i anledning av proposilionen 1974:148 med förslag till lag om arbetstagaresrätt till ledighet för utbildning, jämte motioner Nr32 i anledning av proposilionen 1974:170 angående utgifter inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde på lilläggsstat I lillriksstaten för /75 jämte moiioner Nr33 i anledning av proposilionen 1974:174 med förslag till lag om ändring isiaistjänstemannalagen (1965:274), m. m. och del av proposilionen 1974:151 §6 Kammaren åtskildes .