prot · FX09126 · 1974-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes till en börian av herr förste vice talmannen. § 1 Justerades protokollenför den 13 innevarande månad. Omvidgad rätt till befrielse från mervärdeskatt på styckebyggda småhus §2 Om vidgad rätt till befrielse från mervärdeskatt på styckebyggda småhus Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för iniagnafråga, nr 347, och anförde: har frågat mig om jag vill medverka till atl ansökningarom momsbefrielse för styckebyggda småhus, ulan statliga lån, som inlämnatsunder 1974 men som på grund av för liten kvot inte under detta år erhållerlänebeslul ändå skall kunna erhålla befrielse från mervärdeskatt. Vidårets vårriksdag fattades beslut om viss kompensation för mervärdeskatt påbostadsbyggande. Enligt detta beslut utgår kompensation för bl. a. nybyggnad avenfamiljshus som påbörjas och avslutas . Småhusbyggandet utanstatliga län är kvoterat till sin volym och denna kvotering utgör självfalletden naluriiga ramen för kompensation. Hen GLIMNÉR (c): Jag lackar finansministern för svaret pä min fråga. Jagbeklagar att statsrådet inte kan gä med pä att låta de småhusbyggare som underdelta år gör framställning om att få bygga utan statliga lån men som - på grundav all kvoten för denna byggnation är för liten - inte får påböria byggnationeni är komma i åtnjutande av reduktionen på mervärdeskatten. Denna stimulans ibyggnadsverksamheten har re-sullerat i atl familjer som planerar att bygga imånga fatt tidigarelagt sin byggnation för atl komma i åtnjutande av just dennaförmån. De har sina handlingar klara och är färdiga att sätta i gångbyggnationen. Men så visar del sig att kvoten är för liten. Detta innebär attde som var snabbast på plan och kom in försl med sin ansökan får dennamoms-reduktion på , medan andra som kom senare får lämnasutanför därför att länsbostadsnämndernas kvot är förbrukad. Till denlänsbostadsnämnd jag tillhör har det kommit bortåt hundratalet sådanaframställningar som inte kan medges på grund av all vår kvot Omrätt till sjukpenning vid deltagande i vissa hälsoresor Samma sak gälleri andra län, vissa med flera, andra med färre ansökningar liggande. Voredet därför inte rimligl, herr statsrådet, alt de som lämnat in sin ansökan ochdärvidlag fullgjort sin skyldighet under delta år och som på grund av atl kvotsaknas inte kan komma i gång med byggnationen förrän näsla år - men trotsdetta väl fyller kraven på färdigställande - ändå finge dennareduktion av mervärdeskatten? Det finns naturiigtvis en praktisk möjlighet för dem som vill sälla igäng sitt bostadsbyggande , om de vill ulnyllja de slalligaförmånliga bostadslånen. Enligl uppgifter som jag inhämtat sistlidna veckafinns del 10 000 lägenhder ouinylijade inom den kvot och den ram som riksdagenhar bestämt skall få disponeras . Regeringenhar resonerat som så att eftersom bostadsbyggandet är bestämt av den härriksdagen och den volymen inte är utnyttjad, så bör man vara sparsam med altsläppa ul kvoter för del icke statsbelånade byggandet. De statsbelånadesmåhusen är ell från samhällets och från bostadspolitisk synpunkt riktigarebostadsbyggande än de frifinansierade, mycket luxuösa bostäder somman bygger för egna pengar. Det är det som är den enkla förklaringen lill allvi nu inte är beredda atl släppa loss någon ytteriigare kvot så länge denreguljära kvoten är outnyttjad i så slor utsträckning som den faktiski är. Självfalletkan man inte begära alt få den slalliga momskompensalionen för ett byggande somligger utanför vad regering och riksdag har bestämt i fråga om kvotering,igångsättningslillslånd och liknande. Hen GLIMNÉR (c): Jagär medveien om au del finns en kvoi som inie är förbrukad på sidan med statligalån, men om det är så atl familjer vill bygga statliga lån och finansierasina byggen genom eget sparande, genom släktingars hjälp eller på annat säll,borde detta för en finansminister också vara godtagbart för atl de skullekunna komma i åtnjutande av den här stimulansen. Överiäggningenvar härmed sluiad. §3 Om rätt till sjukpenning vid deltagande i vissa hälsoresor Herr socialminislern ASPLING erhöll ordel för atlbesvara () i kammarens protokoll för iniagnafråga, nr 342, och anförde: har frågat mig om jag kan länka mig att medverka tilllagändring eller nya tillämpningsföreskrifter så att det blir möjligt förförsäkringskassorna atl betala sjukpenning lill personer som lider av aslma, psoriasisoch liknande sjukdomar vid deltagande i hälsoresor - exempelvis lillKanarieöarna - som ordnas av landslingen. Enligtbeslämmelser i 3 kap. 7 § lagen om allmän försäkring ulgår sjukpenning vidsjukdom som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minsl hälften.Sjukpenning kan således utbetalas till den som vid tiden för hälsoresan har sinarbetsförmåga nedsatt med minsl hälften. Beslämmelserna lillämpas i praxis säall den som är sjukskriven och tillerkänd sjukpenning för en längre tidrymdockså får sjukpenning under en hälsoresa som infaller . Enförutsättning är givetvis all den behandlande läkaren tillstyrkt resan.Särskilt medgivande fordras också frän för all sjukpenningskall fä utgå vid vistelse utomlands. Blir en försäkrad sjukskriven enbart förden tid som han dellar i hälsoresa ulgår däremol vanligen inte sjukpenning.Sjukpenning kan emellerlid utgå även i fall där någon efler föreskrift avläkare avhäller sig frän förvärvsarbete för all della i en hälsoresa om resankan väntas fä lill resullal all del blir en klar förbättring ihälsotillståndet. Med till-lämpning härav har i fråga omsjukdomen psoriasis ansett all sjukpenning kan utgå under hälsoresa. Denskillnad som görs i praxis mellan de två fall som jag lidigare berört kan förastillbaka på au del i det senare fallet - då någon sjukskrivs i syfte alt kunnadelta i hälsoresa - normalt betraktas som en fråga om förebyggande vård. Sådanvård ersätts enligt gällande regler inte av sjukförsäkringen. Jagvill här erinra om del utredningsuppdrag som givits i fråga omförebyggande hälsovård. I delta uppdrag ingår att i samråd medriksförsäkringsverket överväga avgränsningen av de sjukvårdsätgär-der somersätts från den allmänna försäkringen. Jag har också inhämtat all den härberörda frågan på inilialiv av kommer atttas upp lill överiäggning mellan kommittén och i sambandmed nämnda utredningsarbete. Omrätt till sjukpenning vid deltagande i vissa hälsoresor Hen (): Jagber all få tacka statsrådet för det fylliga svar som jag fåll. Delsom har föranlett mig atl ställa denna fråga är atl astmasjuka och reumatikernekats sjukpenning av en försäkringskassa för atl deltaga i enhälsoresa till . Resor lill varmare länder vet vi företas för atlförebygga och lindra de besvär man lider av. Enligl tidningsuppgifter hade enasimasjuk blivit sjukskriven av tre läkare. och dessförtroendeläkare ansåg inte atl han var sjuk. Han fick ingen sjukpenning viddenna resa. Delgäller här personer som arbetar hel- eller halvtid. Detta är inte del enda falldär sjukpenning nekats pä de grunder jag här omtalat. harförsäkringskassan varit mer generös och utbetalat sjukpenning i liknande fall.Försäkringskassan stöder sig nu på ett utslag från för-säkringsdomslolen där enreumatiker fick avslag på sin framslällan om Omrätt till sjukpenning vid deltagande i vissa hälsoresor ersättning för att delta ien hälsoresa. Omman nu strikt tillämpar 3 kap. 7 § lagen om allmän försäkring, som slalsrådelockså nämnde, ulgår sjukpenning vid sjukdom som förorsakar nedsättning avarbetsförmågan med minst hälften. Del är tydligt atl det går atl tolkalagparagrafen på olika säll. Man har från angivit all mankanske borde ge sjukpenning för förebyggande värd, men på grund avdomslolsutslagel kan man inte göra della. Detstår dä klart au här går det inte all göra någon enhetlig bedömning. Delframgår även av alla besvärsskrivelser som försäkringsverket fåll mottaga. Jaganser all denna fråga måsle skyndsaml ulredas ellerlill-lämpningsföreskrifierna ändras. Beslämmelsernamåste vara felaktiga när man inte tar hänsyn till dessa sjukdomar då det gällersjukpenning lill person som dellar i en hälsoresa. De sjuka med svåra besvärfår sitta emellan. Det kan väl ändå inte vara rikligl. Erhåller de vård pälasarett får de däremol sjukpenning. Personligenanser jag att både och samhället tjänar på alt lämna sjukpenninglill de här människorna. 1 och med att de kan erhålla vård i länder med varmareklimat förebygger de sin sjukdom och behöver inte sjukskriva sig så ofta. Debehöver inte heller använda dyrbar medicin. Delta tjänar ju både samhället ochförsäkringskassan på. Dessutom bör man länka på de här sjuka människornaslidande. Jagfrågar än en gäng: Anser herr statsrådet att denna fråga är av den art alt enändring bör komma till stånd. Jag vill säga inledningsvis alt jag givelvis inte här kan gå in i någondiskussion om de enskilda fall som väl närmast hade i tankarna. Jaghar också erfarit all några av dem har överklagat beslut.Besluten kommer således atl överprövas i högre instans. Innebördeni rådande praxis är i stora drag att sjukpenning utgår också under en hälsoresaom resan infaller under en pågående sjukpenningperiod - under förutsättninggivetvis alt läkaren tillstyrker behandlingen och medgerutlandsresan. Del betyder au t. ex. en person som vårdas på sjukhus förreumatism kan som ell led i vården göra en sådan hälsoresa som ulan alt sjukpenningen dras in resan avser. Däremol ansesdel i praxis vanligen inte möjligt att utge sjukpenning när någon som lider avsjukdom men arbetar sjukskrivs speciellt för att kunna della i en hälsoresa.Undanlag kan göras om resan väntas medföra en klar förbättring i den sjukeshälso-tillstånd. Med tillämpning av dessa regler har ivissa fall ansett atl sjukpenning kan utgå lill psoriasissjuka som dellar i hälsoresa. Som jag har sagt i mitt svar, har denna fråga samband med avgränsningenav den allmänna ersättningsregler i fråga om förebyggandesjukvårdsålgärder. På HCK:s initiativ aklua- liseras frågan nu i del utredningsarbete som pågår pä dessaområden. HenWIKNER (s): Jag är lacksam för atl det pågår en utredning. Det kanske kommer enförändring till stånd. Jagkan också meddela all i har funnit de här aktuellaresorna så värdefulla för de sjuka att man lämnar bidrag för all de över huvudlaget skall kunna della i resorna. Mankanske inte skall gå in på enskilda fall, men jag vill ändå ta upp del fall jagtidigare nämnde. När tre läkare sjukskrivit en person och denne ändå inte fårdelta i en resa därför att kassan och den läkare som handharsjukdomsbedömningen vid kassan har sagt ifrån att han inte är sjuk är delkanske ganska svårt alt få gehör för den enskilda människans önskemål. Jagkan meddela att den här kategorin sjuka människor i faktiski fårsjukpenning vid hälsoresor. 1 tillämpas ungefär samma regler som här iSverige, men man har där sagt all den här frågan är föremål för prövning. Jagär nöjd med del svar jag fått, och jag hoppas verkligen all det kommer enförbättring till stånd när del gäller de här sjuka människorna. Torsdagen den 21 november1974 Omutbetalning av reseersättning från .försäkringskassa mot dubblettkvitto Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om utbetalning av reseersättning från försäkringskassa mot dubblettkvitto Herr socialminislern ASPLING erhöll ordel för atlbesvara \ (c) i kammarens protokoll för den 14november iniagna fråga, nr 345, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd all vidla ålgärderför all försäkringskassa skall ges möjlighet att betala ui reseersällning motdubbletlkviilo om det kan styrkas att originalkvitiot förkommil. Medhänsyn till kontrollsvårighelerna har man i praxis intagit en myckelrestriktiv hållning när del gäller att betala ut reseersällning mot dubblettkvitto.Skulle den försäkrade kunna styrka alt originalkviiiol för-slörts eller påannal säll förkommil under sådana förhållanden all del kan anses uieslulet alldet utnyttjas som grund för ersättningsanspråk, torde försäkringskassorna kunnagodta ett dubblettkvitto. Enligtvad jag inhämtat pågår en översyn inom av bl. HenBÖRJESSON i (c): Jag ber all fä tacka statsrådet för svarel på min enkla fråga. Nr 126 Anledningen till min fråga är att del, vilkel också framgår av svaret, Torsdaeen den förekommerall försäkringskassorna är myckel restriktiva när det gäller '"' ulbdala reseersällning i fall då sådan ersättning skulle ha utbetalats motoriginalkvitio men vederbörande försäkrade icke hade originalkvitiot Ang. tappningspla- ulanendast ett dubblettkvitto - detta trots atl det kan göras sannolikt nen för sjön , att originalkvitiot har förkommit exempelvis pä posleneller pä annat m. m. säll. Jagskall som exempel anföra ett fall som jag lycker atl harhandlagl alltför restriktivt. Det gäller en kvinna i 85-årsäldern som hadekontaktat och fåll löfte om alt fä anlita laxi vid besök påsjukhus. Några andra irafikmedel atl anlita för all komma till sjukhuset ifråga hade hon ej. Hon blev därmed berättigad all erhålla en reseersällning med52 kronor. ringde hon lill sjukkassan och frågade hur honskulle kunna få ul taxiersäiiningen. Hon blev rådd au skicka in laxikviitoi perpost, vilkel hon också gjorde. Tyvärr förkorn taxikviiioi, antingen på posteneller på . Hon vände sig lill poslen med begäran omreklamation av brevet och på vidtogs noggrannaundersökningar, men brevet kom tyvärr ej lill rätla. Troisalt taxichauffören var beredd alt utfärda dubblettkvitto och vederbörandeläkare var beredd atl styrka sjukbesöket och behovet av taxiresa kundeförsäkringskassan inte utbetala reseersättningen därför atl man ansåg attbeslämmelserna var sådana atl man inte kunde utbetala reseersättning motdubblettkvitto. Därmed fick denna åldriga kvinna förlora sina . Jagtar fasta, herr talman, på statsrådets avslutande besked i svarel på min enklafråga, alt del inom pågår en översyn av hithöranderegler. Jag hoppas atl denna översyn skall leda lill alt reglerna ändras så atlreseersättning kan utbetalas även mol dubblettkvitto, då del kan görassannolikt alt originalkvitiot förkommil. Överiäggningenvar härmed sluiad. § 5 Ang.tappningsplanen för .sjön , m. m. Herrjordbruksministern erhöll ordel för alt i elt sammanhang besvaraherrar () och i (c) i kammarens protokoll förden iniagna frågor, nr 310 respektive 311, och anförde: i har frågat mig när resultaten av de av migaviserade undersökningarna rörande inverkan på laxfisket av en eventuelljämkning av lappningsplanen för sjön kommer alt föreligga. HerrFagerlund har frågat mig om jag är beredd atl ta inilialiv i anledning avvaltendomen belräffande Åsnen. Eflerbemyndigande av Kungl. Maj:i tillsattes en arbetsgrupp för Åsnenmed represenlanler för , , länsstyrelseni och berörda kommuner. Arbetsgruppen skulle komma in medprogram för erforderliga undersökningar. Arbetsgruppenavgav en rapport med förslag till undersökningsprogram ochhemställde om medel för alt starta dessa undersökningar. Genombeslut 1974 har Kungl. Maj:i ställt sammanlagt lill arbetsgruppens förfogande för dessa undersökningar. a. utredning rörande laxens och havsöringens reproduktions- ochproduktionsbetingelser i . Denna uiredning kommer atl redovisas . Övriga undersökningar kommer all slutföras . Föratl klariägga de olika parternas sländpunkler och höra deras åsikler om hur enpermanent jämkning av tappningsplanen skulle kunna utformas har arbetsgruppenför Åsnen tagit initiativ lill samtal med de berörda parterna. Det malerial somdå framkommer kommer tillsammans med resultaten frän de undersökningar som jagtidigare omnämnt all ställas till kammarkollegiets förfogande. Av särskillintresse för bedömning av möjligheterna all nä en jämkning ärfiskeundersökningen. Min förhoppning är all arbetsgruppen redan vid årsskiftet1974-1975 skall ha fåll fram lillräckligl material för all kammarkollegietskall kunna bedöma om utsikter lill en jämkning föreligger och om en nyansökan skall inlämnas lill . Ang.tappningsplanen för sjön , m. m. Hen (): Jagvill tacka jordbruksministern för svarel på min enkla fråga. Bakgrundentill denna är den framställning som gjordes frånlänsstyrelsen i till kammarkollegiet med anhållan om en jämkningav aviappningsplanen för sjön för all på så säll komma lill rätta med denegativa inverkningar som planens tillämpning har haft på Åsnen och dessstränder. Kammarkollegiet gjorde också en sådan framställning men tog tillbakaden efler del all hade yttrat sig. Fiskerislyrelsen önskadenämligen i stället få till sländ en omprövning av hela vallendomen. Jagär myckel nöjd med slalsrådel besked att denna fråga kommer att tasupp kanske . Vad vi önskar är all kammarkollegietskall la nya inilialiv i della sammanhang. Vattenförhållandenai sjön lorde i stor ulslräckning bero på att tappningsplanen inte svararmot den naturliga vallenföringen. Av en uiredning rörande skogsindustrin isödra framgår all förelrädare för fiskeriintressena hävdat all laxeninte går upp vid en vat-tenföring understigande 4-5 m' . nu lillämpas innebär envattenföring av 9 m' och vid extremt liten vattenföring 7 m' persekund. Innan denna tappningsplan böriade tillämpas hade man enligtundersökningar som genomfördes respektive 1942-1950 en minstavattenföring på 1,8 m' . Var och en förslår all den nuvarandevallenföringen med hänsyn lill Åsnens speciella stränder och natur får storinverkan på naturen och leder lill verklig naturförstöring om den fårfortsätta. Jaghoppas all del malerial som kammarkollegiet kommer att få skall göra delmöjligt för denna myndighet alt inlämna en ny jämkningsansökan tittvattendomstolen. Jag ber återigen all få lacka för svarel pä min enkla fråga. Hen i (c): Jag ber atl få lacka för svarel, som var positivt. För dl statsråd somnyligen har kommit hem från den stora väridslivsmedelskonferensen i kanväl det här synas som en liten, obetydlig sak, men för oss nere i ärdet inte så, utan frågan har stort intresse. vill jag bara uttala denförhoppningen alt de överiäggningar som kommer till stånd när man fält del avutredningsmaterialet skall leda till förändringar. Dethär fallet är ju litet egendomligt. Tre iniressen är inblandade i domen,nämligen industrin, kraftinlressenierna och laxfiskeintressenter-na. har delvisat sig atl man önskar komma lill rätta med problemen och åstadkomma enjämkning, men dä är det vikligl alt det blir klariagl vad som är den minstavattenföring som fisket lål. Jaglackar än en gång för svarel. Jag tror all vi samlliga är besjälade av enönskan att nå en god lösning på del här problemet. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Ang. behovetav veterinärtjänster Herrjordbruksministern erhöll ordel för all besvara () ikammarens protokoll för iniagna fråga, nr 328, och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl låta omprövaindragningen av veterinärtjänsier på grund av all djurhållningen har ökal. organisation av distriklsveierinärväsendel genomfördes . Jagvill erinra om all beslut om denna ändring innebar alt betydligtfier distriktsveterinärtjänster tillskapades än vad den bakomliggandeulredningen hade föreslagit. Vidare infördes särskilda tjänster förförstärkning av sådana veterinärdisirikt där en förbättring av de ve-terinäraresurserna visat sig nödvändig. Vid omorganisationen bemyndigadeslantbruksslyrelsen att med beaktande av vad som anförts i pro- positionen ochriksdagsbeslutet vidta de övergängsanordningar som krävs för all genomföra dennya distriktsveterinärorganisationen. Lantbruksslyrelsen har till uppgift attfortlöpande följa utvecklingen och anmäla de behov av velerinärresurser someventuella förändringar i djurhållningen kan föranleda. HerrSUNDKVIST (c): Jag tackar statsrådet för svarel på min fråga. Det är juvanligt att man betygsätter svaren när man tackar för dem, och jag vill ge delhär svarel betyget lillfredsslällande. Naturiigtvis innehåller del inte någrakonkret positiva saker, men jag är glad över all dörren inte har klappats igen. Hänvisningentill all lantbruksslyrelsen skall följa den här frågan i fortsättningen ärtacknämlig och jag är alldeles säker på atl lantbruks-styrelsen också kommerall få anledning all göra del. Orsakenlill all jag har ställt frågan ar den besvärliga silualion som har uppstått iSörmland när velerinärljänsten i drogs in . När jagsäger alt situationen är besväriig är del rätt milt uttryckt; jag skulle likagärna ha kunnat säga att den är katastrofal. Djuren får lida, bönderna drabbasav förluster och veterinärerna åläggs en orimlig arbetsbörda. Sedanjag slällde min fråga harjag från flera håll blivit uppmärksammad på atl delhär sannerligen inte är någol speciellt sörmländskt problem, utan all man iolika delar av landet har precis samma bekymmer. Orsakentill all man har hamnat i dessa bekymmer är att beslutet om indragningen togsmed ett någol felaktigt faklaunderiag. Del är riktigt, som jordbruksministernhär hänvisar till, atl det åstadkoms en hel del tjänster utöver vadveterinärutredningen föreslog. Men det var i all rimlighets namn väl det, förannars skulle det ha varit ett ännu bekymmersammare läge. Veterinärulredningenhade kanske anledning all komma fram lill det resultal som den redovisade -jag vill inte ifrågasätta del. Ulredningen använde prognoser som baseras päsiffror om antalet djur. har dessa prognoser kommit fullkomligt på skamgenom all djurhållningen har ökal anmärkningsvärt. Närdjurhållningen utvecklas på dl helt annal säll än vad man förutsett - när manfår en ökad djurhållning i slällel för en minskad - så blir det sådana härkonsekvenser. Jag kan nämna alt i hade velerinärväsendeulredningenräknat med 24 646 enheter 1975. hade vi 10 000 fler enheter. Det ärklart att förhållandena då blir helt omkastade. Jagknyter stora förhoppningar lill atl lantbruksslyrelsen skall svara på deframställningar som kommer med atl fler tjänster blir inrällade. Jag skulle bara vilja säga - och jag hoppas att vi är överens Nr 126 på den punklen - all veterinärulredningen var enig i sin bedömning. Torsdaeenden ' ' '' representanter från olika politiska partier. "" förslag som sedan lades fram i fråga om antalet veterinärer. --------------- Vadsom är lantbruksslyrelsens uppgift är att försöka fördela Ang. handhavandet dessaveterinärer så rättvist som möjligt över landet, men självfallet också av rättsvårdande attfortsätta att hålla uppsikt över ulvecklingen när det gäller antalet uppgifter djur.Och så blir det lantbruksslyrelsens uppgift att framlägga de äskanden som kan visa sig varanödvändiga om vi får förändringar av sådan art alt man måsle hålla flerveterinärer. Del är hela gången av ärendet. HenSUNDKVIST (c): Lät mig till det senasle säga att jag är väl medveten om den enighetsom rådde både i velerinärväsendeulredningen och i . Min fråga är intealls framställd därför atl jag ville ta upp en politisk träta; frågan är juinte heller utformad på det sättet. Vad jag tycker är angelägel är all manomprövar frågan om antalet veterinärer när man nu har konstaterat atl det är enökad djurhållning, och det kan jag med hänsyn lill det senaste svarel hysavissa förhoppningar om. Överläggningenvar härmed sluiad. §7 Ang. handhavandet av rättsvårdande uppgifter Herrjustitieminislern erhöll ordet för altbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 341, och anförde: har frågat mig om jag anser det förenligt med den enskildamänniskans krav pä rättstrygghet atl förelag genom någon form av domstol utövarrällsvårdande uppgifter. Svarel är nej. FruJONÄNG (c): Jag ber atl få lacka justitieministern för svaret. Det är mycketentydigt, och del är svårt att med utgångspunkt från svaret föra någon deballmed justitieministern. Även om justitieministern anser atl någon debatt intebehövs, vill jag ange några synpunkter. Detär viktigt i ell samhälle som vårt, som utvecklas snabbt och blir mer och merkomplicerat, all vi alllid har den enskilda människans bäsla för ögonen ochständigt omprövar lagar och förordningar utifrån den enskilda människans olikabehov, bl. a. behovet av rättstrygghet. Dethar visat sig att förelag, vid misstanke om broltslighel hos anslällda, genom någol slags polisiärt agerande har påtagit sig upp gifter som ligger under de rällsvårdande myndigheternas ansvar.