prot · FX0998 · 1974-12-31 00:00:00 — Branschfonder med den utformning som det talasom i den allmänna debatten kan inte ersätta en solidarisk lönekamp och enskärpt företagsbeskattning. Förslaget om arbetsmiljöfonder kommer inte, som jagtidigare påpekat, att på något avgörande sätt påverka arbetsmiljön ellerföretagens vinster.Regeringens förslag är otillräckligt även med en mycket begränsad målsättning.Med den utgångspunkten behövs kompletteringar och ändringar. För det första kommer inte företag som har en mindre gynnsamvinstutveckUng att omfattas av fonden. Det är därför mycket viktigt attriksdagen uttalar sig för att det utarbetas regler och normer för arbetsmiljön,som gäller alla arbetsplatser. För det andra begränsar man avsättningen till fonden genomatt sätta ett tak vid . De företag som har jättevinster skallalltså inte behöva avsätta av sin vinst till arbetsmiljöfonden.Denna spärregel måste upphävas. För det tredje kan det inte bli någon väsentlig förändringi beslutsprocessen när det gäller arbetsmiljösatsningarna om man läggerbestämmanderätten över arbetsmiljöfonden hos företagsnämnden. Målsättningenför denna instans är samarbete. Även om användandet av arbetsmiljöfonden skalltillstyrkas av huvudparten av arbetarrepresentanterna i företagsnämnderna,innebär detta att man på ett otillfredsställande sätt förbigår den lokalafackUga organisationen. är kritisk motdetta förfaringssätt och skriver: "Men förslaget är även behäftat med någrauppenbara svagheter, bl. a. att företagsnämnderna skall få ett avgörandeinflytande över fondens användning. Den delen kan inte accepteras från fackligthåll - det finns andra och bättre instrument för det fackhga inflytandet närarbetsmiljön skall förbättras." För att fonden skall få någon positiv verkan måste istället för företagsnämnden de lokala fackliga organisationerna ha helabestämmanderätten över fondens användning. För det fjärde finns det en uppenbar risk att dearbetsmiljöåtgärder som är planerade att genomföras uppskjuts för att manskall kunna ta arbetsmiljöfondmedel i anspråk. bör därför, såsom vi imotionen yrkar, bestämt uttala att så inte får ske. För det femte gäller det användningen av fonden. Ipropositionen talas visserligen om åtgärder som skall förbättra arbetsmiljön,men inriktningen är koncentrerad på den fysiska arbetsmiljön. Men det är heltklart att det också måste gälla åtgärder som minskar arbetsintensiteten. Vårtmotionskrav är att den psykiska arbetsmiljön skall betraktas som lika viktigsom den fysiska. Om man förändrar fonden enhgt dessa riktlinjer kan denbidraga till en viss arbetsmiljöförbättring. Eftersom arbetsmiljöfonden inte löser problemet med attbolagen gör stora vinster och behåller dessa, måste man införa en skärptföretagsbeskattning. Den kan göras progressiv, så att de stora bolagsjättarnafår bära en tyngre börda. Att förslaget om inrättande av en arbetsmiljöfond inte ärnågot ingrepp i det privatkapitalistiska maktsystemet bevisas av att alla deborgerliga partierna är med på huvudprincipen. Avsättningen till fonden är baraen kortsiktig avsättning. Fondema är fortfarande arbetsköparnas egendom. Detåterstår att ge arbetarna del av företagsvinsterna. Det gör man genom enoffensiv soUdarisk lönekamp kombinerad med en skärpt Den ekonomiska politiken, m. tn. Nr 98 företagsbeskattning. Arbetsmiljöfonder och branschfonder kommer al- Fredaeen den '''8 '''* '° ' grundläggande problemen.Arbetsmiljöns problem löser 31 mai1974 man inte i samförstånd mellanarbetare och arbetsköpare utan endast -------------- -_--- genom att ge de lokala fackföreningarna maktbefogenheter, så att de i Denekonomiska 5; jj,gj arbetsköparna kan kämpa sig till en bättre arbetsmiljö. politiken, m. m. Samhället å sin sida måste bidrarill denna kamp genom att fastställa regler för arbetsintensitet och låga hygieniska gränsvärden, som från mänskligsynpunkt är godtagbara. ViU man föra en arbetarpolitik, skaU man idetta avseende ansluta sig till de synpunkter som jag har framfört och somåterfinns i motionen 1849 av kommunisterna. Jag yrkar därförbifall till motionen 1849, som behandlas i skatteutskottets betänkande nr 40. Tänk om alla talare i denna kammare kunde göraallting Uka lätt för sig som , som i sina inlägg begagnar detkommunistiska partiets slagord om allt möjligt utom beträffande vad självasaken gäller. 1 sitt tal om en miljövårdsfond påstår han att visocialdemokrater inte för en offensiv lönepoUtik. Tydligen har kommunisternafört en aktiv och offensiv lönepoUtik. Men varför har ni då bara ,av väljarunderlaget i detta land? Varför har ni så otroligt litet inflytande påsvensk fackföreningsrörelse? Ert parti är ju praktiskt taget utraderat och harvarit det sedan det bildades . Det vore väldigt fint att få svar på dessafrågor. Men, fru talman, det var inte av denna orsak som jagbegärde ordet. Jag skall försöka koncentrera mitt inlägg och beröra några av defrågor som behandlats i skatteutskottets betänkanden. Propositionsförslaget omen mUjöfond mottas med mycket stor glädje av de anställda i de svenskaföretagen. En hel mängd företag uppfyller enbart lagens krav och knappt det.Under senare år har ändå hos relativt många företag växt fram insatser, somtyder på att företagen betraktar en ordentlig arbetsmUjö såsom befrämjande förföretaget. Eftersom jag något så när känner til! ochGöteborgstrakten, viU jag framhålla att SKF, och har vadvi kallar för . har sitt under byggnad. Naturligtvishar företagen inte av egen fri vilja kommit fram till besluten om sådana härbyggnationer, utan dessa har drivits fram i diskussionema med fackligaföreträdare rörande olika problem: Hur skall vi få personalomsättningen attminska? Hur skall vi få den personal som vi saknar? Det är mot denbakgrunden som en hel del svenska företag satsar på god arbetsmiljö. Det förslag som föreligger betyder att avsättning tillmiljövårdsfond skall ske av vinst som uppkommer , och detta förslag ingår som en del i den revideradefinansplanen. godkänner enhäUigt detta förslag iprincip. Modera terna och föreslär i sina olika reservationer förändringar i vissa delar. Avsättningen till fonden skall i stort sett ske efter deriktlinjer 142 som gäller för avsättning tillinvesteringsfond. tionen,betecknad med nr 2, angående koncernbidrag och vinstutdelning fJr98 innebärett avsteg från reglerna för investeringsfonder, och reservationens tankegångbör därför inte genomföras. DenUtveckUng av lönsamheten som vi känner till för åren 1972 och maj jy/4 1973avseende aktiebolag, ekonomiska föreningar och banker tyder på Den ekonomiskaatt lönsamheten blir ytterUgare förbättrad. När nu förslaget ompolitiken, m. tn. avsättning tiU arbetsmiljöfond förelagts , harskatteutskottet accepterat denna bakgrund till förslaget. Det betyder att vianser att konjunkturen möjliggör en konsoUdering av företagen och därmedytterligare förmögenhetsökning hos deras ägare. AvoUkaskäl, inte mmstfördelningspolitiska, är det rätt att inte bara ägarna utan även de anställda idessa företag får del av förmögenhetsökningen. Jag skall inte alls diskuterabranschfonder och sådant som gjorde. Då har frågan uppkommit hur denna fördelning skall ske.Det är ett problem som samhällets ohka beslutande organ liksom löntagarnas ocharbetsgivarnas organisationer diskuterar utan att veta den från olikasynpunkter riktiga lösningen. Men en sak är klar: så långt det beror på vårabeslut här i skall en lugn ekonomisk samhällsutveckling främjas ochinte störas. Från dessa utgångspunkter är utskottet, som jag tidigareframhållit, berett att tillstyrka propositionens förslag. De vinstmedel som tillförs den föreslagna fonden skallanvändas till att förbättra arbetsmiljön för de anställda. Ingen av oss somdeltar i beslutet här i kammaren eller behandlat frågan i utskottet kan idetalj anvisa hur de tillgängliga medlen bäst skall användas, men jag ärövertygad om att de anställdas organisationer och företagsledningarna kommeratt följa de riktlinjer som finns angivna i propositionen och utskottsbetänkandetför att i stort samförstånd erhålla bästa nytta av förslaget. De företag ochorganisationer som skrivit till utskottet får i utskottets betänkande envägledning för lösningen av de problem som de har aktualiserat. Jag vill något beröra vad som anförs i reservationen 1,alltså centerpartireservationen. i försökte argumentera förreservationen genom att påstå att det är bara exporterande företag som har ensådan vinstutveckling att de kan avsätta till en arbetsmUjöfond. Men detta, herrOlsson, är en absolut vrångbild av lönsamheten i svenska företag. De företagsom exporterar har en massa underleverantörer som avsätter sina produkter tillexportföretaget, och därmed har de avsättning bara på den svenska marknaden. Deredovisar ju hyggliga vinster. Vi har våra skogsföretag, inte minst de som ägsav skogsbönder, vi har hela jordbrukskooperationen, med alla dess företag, somgenomför fusioner och annat som tyder på att de gör stora vinster. Deexporterar ingenting, men de har ändå goda vinster och kan göra avsättningartill arbetsmiljöfonden. Det är alltså inte på det sättet att det enbart ärföretag inom exportindustrin som gör sådana vinster att de kan avsätta pengartill arbetsmiljöfonden. Vi är i utskottet eniga om och understryker de synpunktersom framförs i reservationen 1 och motionen 1849 att det i mindre lönsamma företag råder en dålig arbetsmiljö. Detta kan bero på oUka saker, men dessa avskaffas inte genom att man följer reservanternas förslag. Problemens lösning bör anges av den beslutade utredningen som är 143 Den ekonomiska politiken, m. m. tillsattoch vars direktiv utgår från att de kostnader som uppstår för förbättring avden inre arbetsmUjön skall betalas genom kollektiva avgifter, och dessaavgifter skall också i sitt sammanhang prövas av företagsskatteutredningen. De avvikelser från utskottsbetänkandet som i övrigtföreslås i reservationen 2 och som jag inte bemött tidigare är i stort settenbart en fråga om vid vUket belopp man skall dra den undre gräns som skallråda för att avsättning till fonden skall vara tvingande. Det gäller alltså omgränsen skall dras vid 100 000 eller . Detta är enbedömningsfråga och majoriteten i utskottet har ansett att den föreslagnabeloppsgränsen är godtagbar. Detsamma gäller också borttagandet av den övregränsen, som föreslås i vpk-motionen. I båda fallen bör naturligtviserfarenheter av den nya lagen erhållas innan de föreslagna beloppsgränsernaändras. Jag skulle vilja ställa en fråga till iBorlänge. Han sade att massor av företag ger oerhörda vinster. Kan upp i talarstolen och för mig och övriga kammarledamöter räkna upp femföretag som ger så hög vinst att de kan avsätta mer än tillarbetsmiljöfonden? I vpk-motionen föreslås i övrigt, jag citerar från s. 7 iskatteutskottets betänkande "att vid tillämpning av lagen om avsättningtill arbetsmiljöfond Uksom beträffande arbetsmiljöfrågor i övrigt skalltillämpas juridiskt bindandelåga hygieniska gränsvärden ". Men det har inte med arbetsmiljöfondensregler att göra. Vi har antagit en ny arbetarskyddslag som skall gälla, och detär i den lagens regler som dessa gränser skall införas. 1 motionen föreslås vidare att arbetsmUjöinsatserna skallomfatta "den psykiska arbetsmiljön bl. a. genom fastställande av från deanställdas synpunkt godtagbara nivåer för arbetsintensiteten". Men det ärväl en helt normal facklig uppgift att med företagsledningen diskutera hur högackordstakten skall vara, om man över huvud taget skall ha ackord eller om manskall ha timlön, någon annan form av tidlön, månadslön eller annat. Det harinte med arbetsmiljön att göra. Sedan gjorde i ett underligtuttalande. Han sade att fonden kommer inte att påverka en förbättring avarbetsmiljön i vårt samhäUe och i våra svenska företag. Det är rätt underligt.En hel mUjard beräknar man att det skall avsättas. Den miljarden skall användasunder en femårsperiod, från och framåt. Varken jag kommer att kunna undgå att märka att en hel mUjard om medlen tas ianspråk till sista kronan är investerad i en bättre arbetsmiljö. Jag vill framhålla att de ekonomiska konsekvensernaav den föreslagna fonden inte kommer att inskränka möjligheterna till normalvinstutveckUng i företagen eller till en försämring av en fortsatt godkonsoUdermg. Jag vill sluta ungefär där jag böriade, nämUgen med att säga attinrättandet av en arbetsmiljöfond är till glädje och nytta för de anställda. Med det anförda, fru talman, ber jag att få yrka bifalltill skatteutskottets hemställan i dess betänkande nr 40. HerrHAGBERG i (vpk) kort genmäle: säger att jag gör det lätt förmig genom att använda mitt partis slagord, som han uttryckte det. O. K., jagkanske använde slagorden, men de är ganska träffande i samband med dennaproposition. Jag skulle vidare när det gällde arbetsmiljöfonden ha gåttförbi kärnfrågan och talat om något annat. Men när man skriver regler för enfond brukar ju dessa tjäna något syfte. De två syften som jag uppfattat ipropositionen är förbättring av arbetsmUjön och ett utnyttjande av de storavinsterna. Jag och mitt parti anser att arbetsmUjöfonden i dessa sammanhang ärett slag i luften. frågade om det inte under de kommande femåren kommer att bli några förbättringar av arbetsmiljön genom den miljard somskall satsas. Jag vill svara att det anslås pengar till förbättringav arbetsmiljön. Frågan är emellertid om inte utvecklingen går i ännu snabbaretakt, så att det skulle behövas ännu mera pengar för detta ändamål. Jag börjademitt anförande med att citera dels , delsMetallarbetaren. I Metallarbetaren sägs bl. a. att arbetsmUjöfonden inte lösernågra problem. Jag instämmer i detta. Den kanske kan något förbättraförhållandena, men för detta fordras kanske också att fondens funktion ändras.Tag t. ex. frågan om arbetar-ledamöterna i företagsnämnden skall ge tillåtelsetill att arbetsmUjöfond tas i anspråk. Det tycker jag är felaktigt. Man bör gådirekt på den lokala fackliga rörelsen. Även att det är fel att överlåta detta till företagsnämnden och förordar någonannan lösning. När det gäller spärren vid för årligavsättning frågar mig om jag kan räkna upp fem företag, somskulle drabbas av denna spärr. Ja, det räcker att räkna upp ett nämligen Volvo.Det är väl tillräckligt allvarligt om det företaget skall undantas frånprocentuell avsättning. UtveckUngen kan medföra att också andra företag blirberörda. En annan väsentlig fråga är att en åtgärd för attförbättra arbetsmiljön inte leder till något resultat, om den inte kombinerasmed andra reella åtgärder. Vi har i vår motion velat påvisa att man för att fäen verklig förbättring av arbetsmiljön måste sätta upp bestämda normer ochregler för verksamheten på arbetsplatsen. Det är en illusion att tro att det nuföreUggande förslaget kommer att leda tiU en verklig förbättring. Ocksåarbetsintensiteten tillhör verkligen arbetsmiljön. Fråga arbetarna på ,som har hög arbetstakt, få raster osv.! Också i de avseendena bör åtgärder iarbetsmiljöförbättrande syfte sättas in. Den ekonomiska politiken, m. m. HerrOLSSON i (c) kort genmäle: Först ett par ord till . Enligtdebattordningen diskuterar vi nu skatteutskottets betänkande nr 40, men herrMundebo berörde knappast detta utan gick tillbaka tUl debatten från ieftermiddags och framhöll hur svårt det är att kunna genomföra en sänkning avpensionsåldern , såsom tidigare vat planerat. Jag kan intefinna att det kommit fram något som visar att det 10 protokoll 1974. Den ekonomiska politiken, m. m. skullevara klart omöjligt att genomföra reformen vid detta datum, såsom varplanerat. Det är i hög grad en fråga om att vilja, och finns viljan så finnsdet ju fortfarande att klara den saken på. Vi trorinom att det skulle vara helt möjligt att göra det. diskuterade man om det var någon annan som i först hade tagit upp frågan om sänktpensionsålder, men det är ju ointressant i och för sig. Det väsentliga är dock inte, trots att förslaget väcktes , sedan har genomförtdet. har i alla fall drivit den här frågan , och vi beklagaratt det skall bli en sådan tidsnöd på slutet. har nog råkat ut för en missuppfattning.Jag sade mte att det bara var exportföretagen som hade goda vinster, utan jagsade att det framför allt var exportföretagen och att vinstkonjunkturen intehade varit Uka hög för den hemmamarknadsproducerande industrin och de mindreföretagen. Det tror jag att jag kan stå för. Sedan sade att förslaget blir tillstor glädje för de anställda i de svenska företagen. Ja, det blir det för deanställda i många företag, som har dessa stora vinster, men ännu fleraanställda blir kanske inte så glada när de ser att det ändå inte berör dem.Alla de som är anställda i mindre lönsamma företag får ingenting med av det härförslaget. Jag tycker att förslag vore ett steg på vägen.Varför, , skulle man inte kunna ta det steget nu? Det skulle ju- och här kommer jag också in på vad i har talat om-skapa förutsättningar för en förbättrad arbetsmiljö även i de många företagsom inte har dessa vinster. Situationen är alltså denna: föreslår att 5procent av storföretagens vinster skall avsättas för bidrag till förbättrandeav arbetsmiljön, tillgängligt för alla företag, men socialdemokraterna hållerfast vid förslaget att även de här skall hållas kvar i de storaföretagen. () kort genmäle: Det är ju bra att i Järvsöpoängterar att han inte anser att det bara är de exporterande företagen som gårmed hyggliga vinster, utan att även företag som arbetar för hemmamarknaden kangöra det. Det är klart att de anställda i mindre lönsamma företaginte blir så glada över den här arbetsmiljöfonden, säger . Det ärmöjligt, men det kan ju bero på ägaren. Det kan vara ett dåligt skött företag,det kan vara ett företag där vinsterna är utplockade tidigare. En överföring avvinstpengar till ett sådant företag höjer dess försäljningsvärde. När man välhar fått 200 000, 300 000 eller väntar man , och sedansäljer man företaget för en högre summa och stoppar pengarna i egen ficka. Ärherr fortfarande alldeles bergsäker på att centerreservationen är riktig- är den inte i stället dåligt genomtänkt? Men det kommer ju en utredning somskall lösa dessa problem. HerrHagberg i frågar: Varför har denna lag kommit till? förstasidan i skatteutskottets betänkande nr 40 står det: Nr 98 "ArbetsmUjöfonden får efter beslut av Kungl. , efter Kungl. Fredaeen den Maj:ts förordnande, tas i anspråk för investe- 31 1974 ringar förarbetsmiljön liksom för andra investeringar, som är ägnade att ------ förbättra förhåUandena för anställda i företaget. Som exempel kan Denekonomiska nämnas investeringar i olika skyddsanordningar eller sanitära anord- poiitiken, m. m. ningar, omklädningsrum, klubbrum, fritidslokaler m.m." Är inte det tillräckligt? Det är arbetarskyddslagen somskall se till, att de andra önskemål som ni tar upp i era motioner bliruppfyllda av företagen. Det är väl riktigt som det har stått iFackföreningsrörelsen och Metallarbetaren, att förslaget om en arbetsmiljöfond vi hoppas att det leder till ett beslut i kammaren om inte lösernågra problem, men det betyder förbättringar. Jag sade ju att har 1miljard kronor använts till förbättringar, och både och jag menframför allt de anställda kommer att märka att förbättringar har skett. I sitt första anförande sade att gränsen på70 miljoner bör avskaffas, eftersom det är så många företag som gör sådanaoerhörda vinster. Jag bad honom räkna upp fem företag. Det är ju att ställa ettlitet anspråk på en debattör. Han kunde nämna ett företag, nämligen . Hansvarade alltså rätt på den fråga jag ställde till honom. Det är ioch för sig mer i procent än som motsvarar er andel av väljarkåren och ertinflytande i fackföreningsrörelsen. Fortsätt att gissa så pass bra ifortsättningen också, ! i (c) kort genmäle: frågade om reservationen varrätt tänkt, och det vill jag svara ja på. Det är klart att det finns många skältill att ett företag går med vinst eller med förlust, och det är klart att detkan bero på ägarens goda eller mindre goda förutsättningar att driva ettföretag. Men detta kan inte vara avgörande; det problemet har vi alltid när vidiskuterar sådana här frågor. Här skall vi ju ändå få fram regler som gör detmöjligt att bedöma om dessa bidrag går till rätt företag där man verkligen börsatsa för att förbättre arbetsplatsmiljön. och jag är överens om att det är mycketangeläget att förbättra arbetsplatsmiljön i företagen, och jag förmodar att viockså är överens om att vi i första hand måste förbättra den i de företag därarbetsmiljön är dålig. Då tycker jag att det förslag som nu framläggervore ett steg på vägen, och jag är förvånad över att vi inte har fått stöd frånsocialdemokraterna för detta förslag. i (vpk) kort genmäle: Det står faktiskt i propositionen att syftetmed den är att förbättra förhållandena för de anställda i företagen när det gäller arbetsmiljöfrågor. I departementschefens skrivning står också att bak grunden till förslaget är den kraftiga vinstkonjunktur som råder, särskilt i exportföretagen. Man kopplar samman förslaget med en fond för att nå en viss effekt. Vi menar att man inte får den effekten med den uppläggning som man har, och vi pläderar för ändringar i fondens 147 Den ekonomiska politiken, m. m. uppläggning,eftersom vi tror att fonden då skulle få en viss effekt. Det grundläggande är att skapa regler och normer påarbetsplatserna när det gäller arbetsmiljön. Men det är en illusion att tro skall lösa frågorna med vinsterna genom att sätta dessa i fonder. Heladiskussionen om branschfonder har ju kommit till för att man med densolidariska lönepolitiken inte kan ta ut vinsterna i företagen. Jag har härredogjort för att dessa fonder inte i nämnvärd utsträckning kommer arbetarnatill del. Därför behövs det en solidarisk lönekamp och en skärptföretagsbeskattning för att lösa de grundläggande problemen. sade att jag inte kunde räkna upp mer änett företag, och så ställde han sig i likhet med vad som hände här föremiddagspausen som läraren som frågade elever. Men då vill jag rätta läraren,som kanske bör lyssna när eleven säger någonting. sade faktisktatt de som har jättevinster skall alltså inte behöva avsätta , osv.Jag sade inte att det var så fantastiskt många, men det kan bli. Eftersom jagvet att minst ett företag har sådana vinster tycker jag att det är nog för skall ta bort denna spärregel. När vi nu går över tUl en bistådspolitisk deli den finanspolitiska debatten, så får det ses mot bakgrunden av att biståndsanslagenpåverkar budget- och valutabalans. Men ännu mera ser jag det som ett tecken påatt den tid är över då man kunde behandla svenska framtidsfrågor utan hänsyntill nödläget hos de stora massorna bland jordens folk. Genom att godkänna finansutskottets betänkande nr 25, somi den här delen i hög grad sammanfaller med utrikesutskottets yttrande ifrågan, tar ett avgörande steg mot att uppfylla sin egen förpliktelsefrån 1968. Vi står nära den dag då vi ställer medel motsvarande minst 1 procentav bruttonationalprodukten till förfogande för de fattigaste folkens överlevnadoch utveckUng. Det kan få den välgörande effekten för biståndsdebatten även häri att vi mera strävar efter bäst än efter mest. Vi får tala mera om måloch innehåll i själva arbetet än om pengar. Enigheten bakom både utrikesutskottets yttrande ochfinansutskottets betänkande är glädjande. Därmed kan de folk vi samarbetar medkänna att de möter inte bara en svensk regering eller ett svenskt ämbetsverk utanhela det svenska folket. Det kan sägas att finansutskottets betänkande är svårt atttyda i biståndsavsnittet. Jag uppfattar det som ett klart uttalande för att vitidigt och med kraft skall ställa oss bakom FN:s särskilda program för de mestdrabbade . Arbetet med detta program pågår ju. Vi befinner oss i ett läge där sätten att hjälpa kansättas i fråga. Vi ser så litet av resultat, så litet av förbättringar.Fattigdomen blir allt större, öknarna växer, nöden kryper allt närmare. Hurskall vi kunna lindra nöden i länder som och leda dem överi utveckling? Ingen kan svara på det . Svaret på den frågan ärmänsklighetens viktigaste.