prot · FX0923 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den I innevarandemånad. Ang. lokaliseringen av planerad försöksverksamhet medtorveldade värmeverk § 2 Ang. lokaliseringen av planerad försöksverksamhet medtorveldade värmeverk Herr handelsministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 17 januariintagna fråga, nr 21, och anförde; har frågat mig om jag är itillfälle att redovisa vilka orter som är under övervägande sometableringsorter i statens planerade försöksverksamhet med torveldadevärmeverk. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har begärtmedel för att utreda förutsättningarna för och möjligheterna till att få tillstånd en rationell torvbränsletillverkning för värmeproduktion. Överstyrelsenhar funnit det lämpligt att tills vidare begränsa utredningen till tre å fyrautredningsprojekt. Överstyrelsen begär därför att få i uppdrag att bl. a.igångsätta utredningsarbeten för torvproduktion och torveldning i trevärmeanläggningar i , och . När dessa utredningar föreligger får vi möjlighet att taställning till frågan om projektering och uppförande av lämpligaförsöksanläggningar. Jag ber att få tacka för svaret. Min fråga baserade sig på upplysningar, som ocksåhandelsministern redogjorde för, om att staten planerade försöksverksamhet medtorveldade värmeverk på tre olika ställen i landet. 1 i norra ett statligt bolag. AB Svensk torvförädling i , som under rhångaår har sysslat med torvenergifrågor. Därför ställer man sig frågan om inteförsöksverksamhet också kunde igångsättas här. Det finns flera skäl. harförsöksverksamhet vid två värmeverk, runt om ligger det gott om torvmossar. I svaret sägs att försöksverksamhet planeras vid treanläggningar, i , och , men det talas också om tre a fyrautredningsprojekt". Kunde man inte tänka sig en utökning av försöksverksamhetmed torvenergi att omfatta även det statliga företag som är etablerat i ? Jag kan bara säga till attberedningen av överstyrelsens framställning ännu inte har slutförts. Därför kanjag inte ge svar på hur den kommer att utfalla. Om ökad driv-medelstilldelning för traktorer i jordbruk Jag tackar för det svaret. Jag hoppasfortfarande på en utökning av försöksverksamheten. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Om ökad drivmedelstilldelning för traktorer i jordbruk Herr handelsministern erhöllordet för att besvara i () i kammarens protokoll för den17 januari intagna fråga, nr 22, och anförde; i har frågat mig om jaganser det välmotiverat med tillstånd, s, k. förbrukningslicens, för att bl, a,jordbrukets traktorer skall få disponera drivmedel som fanns i lager vidransoneringens början. Jag utgår från att frågan gäller om jag anser kravet påtillstånd berättigat. Kungörelsen om ransonering av flytande bränsle m. m,föreskriver med stöd av allmänna ransoneringslagen bl. a. att den som använderflytande bränsle för yrkesmässig tillverkning eller beredning av varor förförsäljning inte får ta ut bränsle för motordrift ur eget förråd utanförbrukningslicens ransonering pågår. Dessa bestämmelser vargällande fr, o. m. t, o. m. . Vederbörandekommun hade'enligt ransoneringsmyndigheternas tillämpningsföreskrifter attpröva ansökan om förbrukningslicens för jordbruk och trädgårdsnäring. Motivet till dessa bestämmelser är att det vid enreglering är nödvändigt att fä alla större lager hos handeln och förbrukarna underkontroll. Därmed kan landets samtliga förråd fördelas på det sätt som är meständamålsenligt. i (): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Eftersom det här problemet i en del avseenden tillhör ett passerat ärende bördet kanske erinras om att jag ställde frågan och att desynpunkter jag har inte är några efterhandskonstruktioner. Jag tycker attfrågan har en principiell del och har därför några synpunkter som jag villframföra. Få om ens några hade erhållit sina s. k,förbrukningslicenser vid den tid då jag ställde frågan. Därför gjorde jag den,som jag tycker det har visat sig, riktiga bedömningen att upp emot 90 procentav alla handlingar om tilldelning av traktorbränsle som fanns på de kommunalakristidskontoren avsåg just s, k, förbrukningslicenser till jordbruketstraktorer. Den papperskarusell som man satte i gång och som kunde pågått somlängst till utgången av februari månad var enligt minmening ganska onödig helt enkelt därför att förbrukas överhuvud taget en ytterst liten procent av traktorernas totala årsförbrukning. Jagtycker därför inte att införandet av förbrukningsli- censer ochden stora karusell som sattes i gång står i rimlig proportion till det behov avtraktorbränsle som fanns . Detta till trots kvarstår kanske den allvarligaste delenav den här frågan, nämligen att förbrukningslicenserna endast i mycket få fall,om ens i något, kom förbrukarna till hända tidigare än två till tre veckorefter det att ransoneringen trätt i kraft. Det fåtal traktorägare som dåverkligen behövde tilldelning av bränsle hade tvingats lösa problemet på någotsätt - hur vet inte jag. De kanske stått helt utan bränsle eller också - ochdet är allvarligt i sammanhanget - hade de på grund av att den administrativaapparaten inte var helt fullödig tvingats eller provocerats till att användadet bränsle som fanns i gårdstanken där hemma. Detta skedde alltså ganskamycket i onödan. Den principiella invändning jag har att göra är således satt i gången apparat som det gällde inte var särskilt välbefogad och som provocerade till överträdelser. Därför ifrågasätterjag om det var välbetänkt att sätta i gång en apparat, vars efterlevnad manhade så ytterligt begränsade möjligheter att kontrollera. Det var kansketyngdpunkten i min fråga. Det är mycket möjligt att iLjung har fog för sina konstateranden när det gäller fördröjningar av utdelningav licenser till jordbrukstraktorer. Även om så skulle vara fallet kvarstårändå det principiella problemet. Jag tyckte att invändningarvar i hög grad praktiska och mindre principiella därför att här är det fråga omförbrukare som ibland ligger med relativt stora lager av motorbrännolja, enolja som kan användas för drift av traktorer, personbilar med dieselmotorer ochsom eldningsolja. Den är användbar för alla dessa tre ändamål. Just urprincipiell synpunkt var det därför ganska väsentligt att det fanns ettlicenstvång för att få ta ut drivmedel ur de lagren. 1 annat fall fannsmöjlighet för innehavarna av dessa lager att helt legalt använda dem förändamål som på grund av ransoneringen inte stod öppna för andra medborgare. Detprincipiella kravet på tillståndstvång för jordbrukstraktorer kvarstår alltså,men däremot kan jag hälla med om att de praktiska problemen i det här falletsom i så många andra kan göra att det är svårt att få ett tillståndstvång attfungera. Vid framtida upprepningar av drivmedelsransoneringar -något som jag hoppas vi slipper =- har jag svårt att se att vi kommer förbidessa problem som är grundläggande. Däremot borde ansträngningar under allaförhållanden göras för att förbättra den rent praktiska hanteringen. i (): Vad som är praktisk tillämpning och vad somär principiell synpunkt kan vi väl lämna därhän. Statsrådets mening om hurbränslelagren kommer till användning är måhända inte riktigt väl genomtänkt. Beträffande den andra delen vidhåller jag nog att jag harrätt helt enkelt därför att vi inte har - och det var det jag påtalade -möjligheter att kontrollera den inventering som här avsågs: huruvida den somharen 2 000-literstank har redovisat sitt bränsleinnehav. Även om man ansträng- Om ökad drivmedelstilldelning för traktorer i jordbruk den 12 febraari 1974 Om en undersökning av anledningen till svårigheterna ifråga om försörjningen av olja och bensin er sig kandet vara ganska vanskligt att verkligen komma fram till exakt uppgift i dettafall. Det kan vi aldrig kontroUera; vi kan inte kontrollera om lantbrukaren närhan nu väntade på sitt tillstånd faktiskt fyllde sin traktor . Vi kan alltså, herr statsråd, tala om praktiskatillämpningar, men jag tycker att de trots allt har sådana brister att vi bordehålla dem i minnet för den händelse vi skulle komma i en sådan här besvärligsituation en gång till. Jordbrukarna har upplevt den här ransoneringen som enbesvärlig byråkrati och anser att den egentligen inte har fyllt sitt ändamål och det kanske är det väsentligaste. Jag håller med om att vi skall ta till varaalla erfarenheter från den här ransoneringsperioden. Jag vill bara tillägga attdet förhållandet att det inte går att kontrollera en viss grupp förbrukarestillgång till en ransonerad vara naturligtvis inte är skäl för oss att säga attdå avstår vi från att behandla den gruppen på samma sätt som andra grupper. Detvore att utgå ifrån att människor i en sådan situation inte har någon lojalitetmot det samhälle som de också har ansvar för. Även om landets jordbrukareupplevde ransoneringen som någonting besvärligt vill de väl ändå inte iframtiden bli utsatta för det omdömet att bönderna är så omöjliga attkontrollera att dem kan vi inte ha med i någon som helst ransonering. i (); Det måste, herr statsråd, vara vanskligt atti en debatt som denna tala om att bönderna skulle vara så litet lojala motsamhället att det skulle vara besvärligt att tillämpa en ransonering för derasvidkommande. Jag tror att min förmodan är riktig, nämligenatt bönderna med tanke på att det här rör sig om en så ytterligt ringa mängdbrännolja, kanske av årsförbrukningen, har undrat kalla detgärna bondförnuft - om det är rimligt att sätta i gång en sådan här byråkratiskapparat, där av alla ansökningar som är föremål för behandlingverkligen gäller någonting som är helt ointressant ur den totalaförsörjningsberedskapens synpunkt. Det är detta som bönderna har tyckt varalitet kantigt, om uttrycket tillätes. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om en undersökning av anledningen till svårigheterna ifråga om försörjningen av olja och bensin Herr handelsministern erhöllordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 17januari intagna fråga, nr 23, till herr industriministern, och anförde: har frågat industriministernom regeringen avser att föranstalta om undersökning av de stora oljebolagensmanipulationer med tillförsel, prissättning m. m. i samband med de aktuellasvårigheterna när det gäller försönningen med olja och bensin. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Under den nu pågående oljekrisen har industriländerna intekunnat enas om en fördelning av oljetillförseln från de oljeproducerandeländerna enligt de regler som successivt utarbetats inom . Uppgiften attåstadkomma en fördelning av de tillgängliga oljetillgångarna underhänsynstagande till OAPEC-ländernas direktiv har i stället kommit att i storutsträckning ligga på de stora internationella oljebolagen. Detta har bl. a.medfört svårigheter för regeringarna att bedöma försörjningsläget. Jag har i olika sammanhang tidigare framfört kritik mot deinternationella oljebolagens sätt att sköta informationen till de enskildaländerna och till om sin fördelning av tillgängliga olje- ochbensintillgångar. Jag delar uppfattning att det är angelägetatt få klarhet i oljebolagens beteende och tillvägagångssätt. Formerna för ensådan undersökning får bedömas mot bakgrund av bl. a. möjligheterna tillinternationellt samarbete i denna fråga. (vpk): I en rad andra länder har undersökningarstartats eller genomförts som gäller just de stora oljetrusternas verksamhetunder . 1 har en kommission i senaten igångsattundersökningar och offentliga förhör om hur de stora amerikanska oljebolagenutnyttjat den s, k, kris som de själva bidragit till att skapa. Oljebolagensitter, konstaterar pressen, på de anklagades bänk. Jag har ännu inte sett någon slutrapport frånkommissionen, men däremot har mycket sakmaterial om oljebolagens vinstökningarframkommit under förhören. Vinstökningen för har i deninternationella pressen uppgivits till , för till ,för Mobil till och för till . Ett par amerikanskaekonomer beräknar att prishöjningen på oljan skall medföra en bruttoinkomst1974 för de amerikanska oljebolagen som med överskrider1973 års. 1 har kartellnämnden just publicerat enundersökning om de stora internationella oljebolagens handlande. Denkonstaterar att dessa utnyttjat situationen till att tränga undan friaimportörer, dvs, mindre västtyska bolag, från den internationella marknadengenom att kräva dubbelt så höga priser som deras egna dotterbolag fått betalaför leveranser. Dessutom har de utnyttjat läget för att dölja dotterbolagensvinster. påvisar också manipulationer med oljenoteringarna iRotterdam, de s. k. Platts prisnoteringar, i syfte att pressa upp dessa överden faktiska marknadsnivån. Tidningen talar i en ledare om"oljeskandal". Man skall bruka ordet "skandal" medsparsamhet, skriver tidningen, men i det här sammanhanget är ingen annankarakteristik möjlig. De stora oljetrusterna är desamma i sin verksamhet iFörenta staterna och i som i . Det finns all anledningmisstänka att de utnyttjat läget på oljemarknaden under de senaste månadernaför att berika sig också på de svenska konsumenterna och för att förbättra sin den 12 febraari 1974 Om en undersökning av anledningen till svårigheterna ifråga om försörjningen av olja och bensin Nr 23 . marknadsställning gentemot de svenska konkurrenterna bl.a. en koopera- Tisdaeen den *- organisation. En genomgripande undersökning bör kartlägga dessa 12febraari 1974 förhållanden. Därför är jag, herrhandelsminister, mycket tacksam för det ------------------ -- positiva svaret på min enkla fråga. Det skulle baravara intressant för Om enundersök- ,,.. ,, t- u f a a -i u- allmänheten att fa veta i vilka former den undersökning som har ning av anledningen , , ,,,,,. .,, ,. annonserats konkret skallbedrivas. fråga om försörj- handelsministern : ningen av o ja oc j_jgj.j. )-gi,.3p| j anledning av de referat gjordeav undersökningar!USA och om oljebolagens framfart vill jag bara påminna om att detexisterar en ganska väsentlig skillnad i deras operationsutrymme i Sverigejämfört med i dessa båda länder. har alltsedan november haft enpriskontroll på oljeprodukter, något som saknats i både och ,Detta har spelat en rätt stor roll - såvitt jag förstår framför allt iVästtyskland - för att denna trafik kunnat pågå i så stor omfattning som dettyska kartellorganet anser sig kunna påvisa. Vi kommer att kunnaredovisa de erfarenheter vi har gjort via pris- och kartellnämnden och via andraorgan från relationer till den västeuropeiska marknaden föroljeprodukter. Men jag tror att jag nu kan säga att den frihet i operationernasom oljebolagen haft i de två här relaterade fallen har de inte haft i vårtland. När det sedan gäller formerna är alltså läget det att viför närvarande undersöker det intresse som finns på ett internationellt planför att lägga upp vissa för flera länder gemensamma undersökningar. Som allaförstår skulle det i hög grad underlätta insynen och möjligheterna att fåkunskap om vad som har hänt, om vi kunde få ett samarbete.mellan ett flertalvästeuropeiska länder. Det är i avvaktan på reaktioner på detta som jag villlåta formen stå öppen. (vpk): Jag tror att det skulle vara bra om man inteväntade alltför länge innan man satte i gång de här undersökningarna. Det är juvärdefullt att ha tillgång till det löpande materialet, och det kan finnasrisker för att det material som man nu har tillgång till inte är möjligt att fåtag på , om man dröjer med denna undersökning. Jag villdärför vädja om skyndsamhet när det gäller att få till stånd de undersökningarsom handelsministern har lovat skall göras, vare sig de nu kommer att ske påett -internationellt plan eller genom att pris- och kartellnämnden eller annatorgan arbetar på egen hand. Det är ju bekant att de stora utländska oljebolagenpraktiskt taget inte deklarerar några skattepliktiga inkomster och inte betalarnågra skatter i . De tar i stället hem sina vinster i andra länder.Detta ärjust vad den västtyska undersökningen också påvisat. Bolagen har hållitrelativt låga priser i och tagit hem vinsten utanför landet genomandra dotterbolag eller moderbolaget. Låga priser i ett land bevisar alltså ingalundaatt oljebolagen inte gör stora vinster. Det handlar om prismanipulationer pådet internationella planet, där man måste se hela verksamheten och inte kanbedöma läget bara i ett enskilt land och därav dra slutsatser. Herrhandelsministern : Nr 23 Det gjorde jag inte heller; jag ville bara peka på den Xisdagenden Jag begrepinte det senaste som sade, nämligen att lågapriser ändå kan existera som bolagen gör sig stora vinster. Det skullevara intressant om utvecklade hur det går till. Var tar dei så fall ut vinsterna? Någonstans måste ju priserna vara höga för attdet skall bli stora vinster. (vpk): På den senaste frågan kan jag svara, att jagsade att låga priser i ett enskilt land inte bevisar att oljebolagen inte görstora vinster, eftersom de kan ta hem vinsterna i andra länder genom andradotterbolag eller genom moderbolagen. Sådant är ju sammanhanget. Det är tillfredsställande att har haft enprisreglering i motsats till en rad andra länder, men frågan är vad detta harbetytt, hur stor inskränkning det har inneburit i oljebolagens handlande, hurde har handlat gentemot sina svenska konkurrenter. Det har förekommit en raduppgifter om att de svenska bolagen har haft svårigheter med leveranser. De hartvingats köpa till betydligt högre priser än de internationella oljebolagensdotterföretag. Det är sådana frågor som jag menar också bör komma fram iundersökningen. Jag är övertygad om att det material som där framkommerytterligare kommer att stödja kravet - som växer i styrka - på attoljebolagen skall förstatligas, så att statsmakterna får ett bestämt grepp omhela denna hantering. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. handel med Herr handelsministern erhöll ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 27, till herr utrikesministern, ochanförde: har frågat utrikesministern hurregeringen i nuvarande läge sér på frågan om handel med , Fråganhar överlämnats till mig för besvarande. Den har verkat för friastemöjliga handel, I de internationella avtal vi anslutit oss till har vi åtagitoss att behandla alla länder lika. Vi kan inte överge denna inställning ochbryta våra avtalsförpliktelser på grund av militärjuntans maktövertagande iChile. Regeringen har konsekvent hävdat att beslut om ekonomiska sanktioner motenskilda länder skall fattas enbart av . Först härigenomföreligger garantier för att sanktionerna grundas på en enhällig uppfattningbland stater tillhörande olika politiska grupperingar. Detta är i sin tur enförutsättning för att sanktionerna skall bli effektiva. (vpk): Herr talman! Jag tackar försvaret och beklagar att regeringen inte är aktiv också på det här planet gentemot terrorregimen i . den 12 febraari 1974 Om statlig kreditgaranti för oljeinköp tiU kraftvärmeverk När jag ställde min fråga om handeln med hade ett avJohnsonlinjens fartyg just lossat koppar i och 250 tonkoppar i . Det senare partiet var enligt pressmeddelanden köpt av ASEAi . Kopparn kom från det statliga företaget . Svensk opinion harinte glömt de svårigheter detta företag hade med svensk storfinans underSalvador regeringstid, då det verkligen representerade det chilenskafolket. Det är överflödigt - mot bakgrunden av den hållning somregeringen har intagit tidigare - att upplysa handelsministern om vad valet avpresident 1970 och statskuppen betydde. Det programsom folkfrontsregeringen inledde för att lyfta det chilenska folketsbreda lager ur arbetslösheten, okunnigheten, misären, sjukdomarna ochhopplösheten väckte enorma förhoppningar på hela den latinamerikanskakontinenten. Med beundran och sympati följde alla freds- och framstegsälskandemänniskor den chilenska regeringens och det chilenska folkets ansträngningar.Samtidigt verkade andra - och för tillfället starkare - krafter. Demultinationella företagen satte i gång sin ekonomiska aggression. Priset påkopparn, som stod för 70 å av exportinkomster, sjönk ellerrättare sagt sänktes - från pundet till pundet. Delvisomöjliggjordes försäljning helt och hållet, som det svenska exemplet visade.Världsbanken och andra banker vägrade ge lån och krediter. I denna skändliga ekonomiska aggression deltog svenskaföretag. Men , när tusentals av den chilenskaarbetarklassens bästa söner och döttrar har fängslats, torterats ochavrättats, har börjat låna pengar till , till denfascistiska militärjuntan. Och svenska företag köper återigen koppar från Chileför att göra profiter och tjäna dollar. Det är, herr talman, mycket blod och smuts på dessadollarsedlar och på de svenska händer som räknar in dem. Överläggningen var härmed slutad. §6 Om statlig kreditgaranti för oljeinköp till kraftvärmeverk Herr handelsministern erhöll ordet för att besvaraherr () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr29, och anförde; har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att statlig kreditgaranti ges för de oljeinköp som avser attsäkra en tillfredsställande lagerreserv för de kraftvärmeverk som ägs och drivsav kommunalt bolag tillsammans med . Regeringen har inte funnit behov av särskilda åtgärder föratt säkra kraftvärmeverkens oljeförsörjning. Regeringen har däremot vidtagitvissa åtgärder för att allmänt sett främja införseln av olja till . Sålunda har överstyrelsen för ekonomiskt försvar fått tillståndatt disponera en rörlig kredit om för köp av råolja ocholjeprodukter för vidare försäljning på den svenska marknaden. relsen harmed anlitande av denna kredit köpt olja för och förmedlataffärer till svenska företag för ytterligare . Förslag harlagts fram för om utvidgning av denna kredit till 650 miljonerkronor. Krediten bör bl, a. kunna utnyttjas för kraftvärmeverkens behov. Vissa för vår försörjning viktiga kvantiteter olja kan endast importeras till priser som överstiger de fastställda högstpriserna.Regeringen har därför med stöd av allmänna ransoneringslagen infört ettsärskilt clearingsystem. Systemet innebär bl. a. att importör, som köper inolja till pri.ser som ligger över den inhemska prisnivån, efter prövning kanerhålla s. k. clearingbidrag. Bidrag kan utgå med belopp som i stort motsvararskillnaden mellan inköpspris och försäljningspris. Även producenter av värmeför bostäder kan efter prövning av clearingnämnden erhålla clearingbidrag förleveranser som är dyrare än högstpriserna. Hert (): Jag ber att få tacka handelsministern försvaret på min enkla fråga. Jag hoppas att svaret inte är alltför låst utan att detefter närmare överväganden kan något nyanseras. Det är bra i och för sig har vidtagit åtgärder som underlättar oljeinförseln på det sätt somstatsrådet nämnde. Detta tycker jag att man skall hålla Er räkning för. Men detvar inte där skon klämde. Frågan hänför sig till det speciella fall avkraftvärmeproduktion för vilket stat och kommun - som anges i frågan tagitett gemensamt ansvar. Jag tänker närmast på den typ av fall som kanexemplifieras med - till lika delar ägt av statensvattenfallsverk och kommun genom kraftvärme AB. Företaget har på ett mycket förutseende sätt, såvitt jagkan se, garderat sig mot starka prisfluktuationer och bristsituationer,liknande dem vi upplevt och kan tänkas komma att uppleva, genom att skaffa sigbetydande lagerutrymmen i form av bl. a, bergrumsanläggningar. För närvarandemotsvarar dessa reserver ungefär ett halvt års förbrukning. kommernya bergrum att tas i anspråk - uppfyllda garanterar de minst ett årsförbrukning, vilket naturligtvis är mycket bra, och i det speciella falletbetyder det olja. En enkel räkneoperation ger vid handenatt det rör sig om betydande ekonomiska insatser, kanske av storleksordningen100 . Självfallet kan ett företag av det här slaget inte klaraen sådan upplagring av egen kraft. Redan uppbyggnaden av företaget ställer justora krav på självfinansiering och likviditet. Att dessutom klara köp av storakvantiteter olja för långsiktigt lagerändamål är praktiskt omöjligt utan hjälputifrån. Såvitt jag förstår är vi överens om att det bör vara ettallmänt samhälleligt intresse att trygga oljereserver i tillfredsställandeomfattning vad man nu menar med tillfredsställande.