prot · FX09101 · 1974-12-31 00:00:00 — HerrTALMANNEN öppnade sammanträdet med följande ord: Jag hälsar kammarens äradeledamöter välkomna till höstsessionen, som härmed förklaras öppnad. §2 Minnesord över avliden ledamot av kammaren Sedankammaren sist var samlad har en av våra kamrater, , gått urtiden. Hon bevistade sin tjugoandra riksdag. Vid sinbortgång var hon riksgäldsfullmäktig, ledamot av skatteutskottet ochriksskatteverkets styrelse. Under en lång följd av år har hon gjort värdefullainsatser som ordförande eller ledamot i statliga utredningar. Hon var ocksåverksam inom sitt hemlän. a. utförde hon ett betydelsefullt arbete sombarnavårdsman. MaryHolmqvist var väl för fortsatt samhälleligt arbete. Hennes personligauppträdande präglades av anspråkslöshet och vänlighet. Hennes vilja och förmågaatt även under den lid hon varit drabbad av sjukdom fullgöra anförtroddaarbetsuppgifter väckte beundran. Vi lyser frid över hennes minne. Dettaanförande åhördes av kammarens ledamöter stående. §3 Upplästes och lades till handlingarna följande från justitiedepartementetinkomna Granskningav bevis för ledamot av m.fl. Till har frånriksskatteverket inkommit bevis för textilläraren , , somutsetts till ledamot av samt bevis för företagsekonomen , , elmontören , Höllviksnäs,livsmedelsarbetaren , Billes-holm, och socialchefen ,, som utsetts till respektive förste, andre, tredje och fjärde ersättareför riksdagsledamöterna Nr 101 , , , och Granskningav bevisen företas inför chefen för i -------------- närvaro av vederbörande fullmäktige i och . Någon anmärkningframställs ej mot bevisen. Protokollöver den företagna granskningen skall tillsammans med bevisen överlämnas tillriksdagen. Det skulle antecknas att () utsettsatt inträda som ledamot av kammaren i stället för () somavlidit. §4 Herr talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för var sjukskriven ytteriigare t. o. m. . Herrtalmannen anmälde att uppdrag som riksdagsledamot ävenfortsättningsvis skulle utövas av . §5 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökningar: UndertecknadHr härmed anhålla om tjänstledighet från riksdagsarbetet för tiden 16oktober-16 december 1974 för fullgörande av utredningsuppdrag åt iNigeria, Föratt bevista t, o, m,höstsessionens slut anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet undermotsvarande period. Härmedanhåller jag om tjänstledighet från riksdagsuppdraget från I november 1974fram till höstsessionens slut. På regeringens uppdrag kommer jag att underdenna tid ingå i den svenska delegationen vid den pågående FN-sessionen i NewYork. 8 Kammaren biföll dessa ansökningar. Herr talmannen anmäldeatt fr. o. m. denna dag skulle Nr101 inträda som ersättare förherr Gillströrn under hans ledighet från riksdags- Onsdaeenden mannauppdraget samt attfru och fr. o, m, den 1 no- ig vember t, o. m.höstsessionens slut skulle inträda som ersättare för herr---- §6 Antalet suppleanter i kulturutskottet Enligttill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit attantalet suppleanter i kulturutskottet, som är 15, skall utökastill 16. Jaghemställer att antalet suppleanter i kulturutskottet bestämmes till 16. Kammarenbiföll denna hemställan. §7 Meddelande ang. val Jagber att H meddela att fyllnadsval till utskott, besvärsnämnd ochfullmäktige i kommer att företas vid morgondagenssammanträde. § 8 Meddelande ang. sammanträdestider, m. m. Tillkammarens ledamöter har utdelats en preliminär plan för sammanträdena underhöstsessionen. Denna plan motsvarar med ett undantag det förhandsmeddelande somsändes ut . Ändringen av,ser tidpunkten förbordläggningsplenum som utsatts till kl, 10,00föranmälan och omedelbar remiss till utskott av Kungl, Maj:ts proposition nr150 angående riktlinjer för bostadspolitiken m, m. Av tid-planen framgår vidareatt sessionen beräknas pågå t, o, m, . Den förstafrågestunden äger rum med början kl, 14,00, Dåbesvaras frågor som inlämnas senast kl, den 18 oktober.Kammarens första arbetsplenum hålls kl, 10,00, Enallmänpolitisk debatt anordnas kl, 10,00 med eventuellfortsättning kl, 10,00 och kl.9.00. Vid torsdagens och fredagens sammanträden kan också utskottsbetänkandenupptas till avgörande, Sammanlrädestiderna harbestämts enligt samma principer som tillämpats ,Arbelsplena har dock utsatts till kl, 9,00 i stället för ,00,Kvällsplena anordnas inte tisdagen den 3 och . Jagvill slutligen erinra om att till kammarens ledamöter utdelats förteckningaröver dels propositioner avsedda att föreläggas under höstsessionen,dels uppskov till höstsessionen med behandlingen av vissa ärenden, dels nyriksdagsledamot fr, o, m, höstsessionen 1974. Särskilda meddelanden harutarbetats angående arbete m. m., utrikeskonlakter ochriksdagens skoltjänst. § 9Interpellation nr 84 ang. kreditgivningen till egnahemsbyggare i glesbygder Ordet lämnades på begärantill (), somyttrade: beslöt att begränsningen istads-hypoteksföreningarnas belåningsområden till s. k. hälsovårdstätorterskulle slopas. Det förutsattes att BOFAB och andrabostadsfinansierade kreditaktiebolag skulle ändra sina bolagsordningar påmotsvarande sätt, vilket också skett. Syftetmed lagändringen var att underlätta bostadsbyggandet i glesbygder. Byggandetutanför planlagt område har hämmats av både beskurnalånemöjligheter och en restriktiv tillämpning av byggnadslagstiftningen.Samtidigt har intresset för att bosätta sig utanför utpräglade tätorter vuxit.Insikten om att nybebyggelse är nödvändig även utanför kommunernascentralorter och övriga tätorter för att den kommersiella och sociala servicenskall kunna upprätthållas på ett tillfredsställande sätt i ytterområdena harockså ökat. Lagändringenbeträffande stadshypoteksföreningarna har dock inte gett det resultat som manhade anledning att vänta. De kreditinstitut som lämnar bottenlån tillbostadsfastigheter har även efter lagändringen varit mycket restriktiva när detgällt att lämna lån till villafastigheter som uppförs utanför planlagt område.Åtskilliga exempel kan anföras, där hypoteksinrättningarna har vägrat lån tillnyuppförda hus, trots att dessa varit mycket välbelägna. Denvidtagna lagändringen måste enligt min mening därför kompletteras med åtgärdersom ger reella möjligheter att fS bottenlån från hypoteksinrättningarna tillvillor och andra egnahem som byggs utanför planlagt område. Utöver deolägenheter som berörda småhusbyggare själva orsakas genom uteblivna lånminskar affärsbankernas och övriga kreditinstituts möjligheteratt bidra tillbostadsbyggandets finansiering, om byggnadskreditiven inte kan lyftas av ihypoteksinrättningarna. Medstöd av vad som har anförts i interpellationen hemställer jag om kammarenstillstånd att till herr finansministern ställa följande fråga: Vilka åtgärder avserregeringen att vidta för att trygga kreditgivningen till egnahemsbyggare, somhar för avsikt att uppföra bostäder utanför planlagt område? § 10Interpellation nr 85 om en energisparkampanj m. m. Ordet lämnade på begärantill (), somyttrade: Behovet att hushålla bättre med energin kom inte med oljekrisen ochförsvann inte med oljekrisen. Det har stått klart att dethittillsvarande slöseriet med knappa naturtillgångar inte kan fortsätta hurlänge som helst. Och även om det skulle gå att producera energi för enfördubbling av energikonsumtionen är en sådan ökning oacceptabelfrån miljösynpunkt. Praktiskt taget varje energiproduktion har negativa följderför miljön. Det gäller vattenkraften lika väl som kolet, oljan lika väl somkärnkraften. Detvar mot denna bakgrund lade fram ett program förenergisparande. Många av förslagen i detta program blev sedan allmän egendom ioljekrisens skugga. Ingen av de många energiutredningarna har dock haft tilldirekt uppdrag alt arbeta fram förslag till energisparande. Ansträngningarnaatt utnyttja energin bättre får inte mattas bara därför att oljan fiödar.Tvärtom finns det nu än större skäl att spara. Fyrdubblade priser på olja ochstigande kostnader också för andra energikällor gör energisparande till endirekt lönsam affär för enskilda, för företag och för samhället som helhet. Genomatt hålla tillbaka ökningen i energiförbrukningen ökar vi också vårhandlingsfrihet . utbyggnadsplaner kan skäras ner.Utrymmet för en bred debatt bland allmänheten ökar. Detär bra att regeringen lagt fram förslag för om vissa stimulansertill energisparande. Genom riksdagsbeslut utgår lån och bidrag förförbättring av värmeisoleringen, byte av värme- och ventilationssystem m. m. ibostadshus. Bidrag utgår också för energibesparande åtgärder i näringslivetsbyggnader samt i statliga och kommunala byggnader. Genomatt konkreta riktlinjer och information inte kom fram förrän flera månaderefter riksdagsbeslutet var ansökningarna till en början få. Det skulle varaintressant att från regeringen få en redovisning av de hittillsvarandeerfarenheterna av allmänhetens och företagens intresse för stimulanserna tillenergibesparande åtgärder. Omkringhälften av vår förbrukning av energi går åt för lokalkomfort. Här finns deverkligt stora besparingsmöjligheterna. Det äldre fastighetsbeståndet ärgenomgående dåligt isolerat och därmed energikrävande. Prov medtilläggsisolering av äldre bostadshus har visat att det till relativt lågkostnad går att uppnå energibesparingar på uppåt . gramkommittén har ocksåutförligt visat att stora besparingar kan åstadkommas. Destimulanser till besparingsåtgärder som beslutat avser 1974 och 1975.Det är bra men otillräckligt. Ett tioårsprogram för att stimulera framtilläggsisolering och förbättra värmeekonomin i hela det existerandefastighetsbeståndet bör därutöver genomföras. Det bör syfta till att ge deäldre husen samma isolerings- och värmestandard som nyproduktionen med förturför de kallaste och sämst isolerade husen. Det skulle då gälla ca 180 000lägenheter . Ensådan upprustning skulle redan på några fä år betala sig också snävt ekonomisktmed de priser som råder. Den skulle dessutom ge arbetstillfällen förbyggnadsarbetare dä nybyggnationen kommer att ligga lägre än under1960-talet. Arbetena är speciellt lämpade för den äldre arbetskrafien. Ocksåen mängd andra långsiktiga åtgärder måste självfallet till. Energisparandeinvesteringar och omläggningar krävs inom industrin. Installation avindustriell mottryckskraft är ett exempel där stimulans från statsmakterna börövervägas. Satsning på kollektivtrafik, omläggning av taxe- och skattepolitikensä att hushållning stimuleras, införande av individuell debitering av avgifterför el och vatten är andra viktiga inslag. Detär glädjande att regeringen genom ett särskilt uppdrag till berörda myndighetersöker ta reda på hur man kan åstadkomma en lägre ökning av energiförbrukningenän den energiprognosutredningen räknat på. Det bör följas av ett omfattandelångsiktigt sparprogram. Fortfarandekvarstår dock behovet av en omfattande kampanj för frivilligt energisparande.Målet för en sådan kampanj bör vara alt förhindra atl energikonsumtionen ökarunder . Det skulle också kunna ge svenska folkel längre tidför all diskutera hur framtidens energipolitik skall utformas. Defrivilliga insatserna gav goda resultat under oljekrisen. och handel sjönk markant och låg underförbrukningen . Normalt har denna förbrukning under senare årökat med . Även sparsamhelen med oljeprodukter harvarit stor. Och besparingseffekterna har dröjt kvar långt efter den akutakrisen. Detbör nu vara dags att ta nya tag. Med nödvändig förberedelsetid bör kampanjenkunna köras i gång . Den bör lämpligen vara och omfattatvå vintrar. Vid slutet av bör de mer långsiktigahushållningsåtgärderna börja slå igenom. Energisparkam-panjen bör drivas direktunder regeringens ansvar. Kampanjen bör bl. a. haföljande inslag: Information om värdet avatt spara på energi. Effektivinformation om besparingsåtgärder som hushållen själva kan vidta. Omfattande kontroll ochservice av oljepannor och värmeanläggningar. Utbildning av kommunalasparledare, som kan ge upplysningar och hjälp. Informationom tekniska möjligheter att spara, byte av ineffektiva upp-värmningssyslem,termostatreglering. Samverkanmed motororganisationer för att begränsa bensinförbrukning, köra energisnålt,ekonomitrimning, samåkning. Information till industrinom besparingsmöjligheter. Kampanjenbör syfta till att skära bort onödig energikonsumtion. Detta kan ske utanförsämringar av arbetsmiljö och lokalkomfort. Kampanjen skall vara ett led iett mer långsiktigt program för hushållning med energi. Den bör läggas upp såatt besparingarna blir bestående. Det underiättar för oss alt nå det mål vi börsikta mot: att energiförbrukningens ökningstakt successivt avtar. Underhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att till herrsiaisministern ställa följande frågor: Vilka erfarenheter anser sigregeringen ha fått av allmänhetens och företagens intresse förde avriksdagen beslutade stimulanserna till energibesparande åtgärder? Är regeringen beredd övervägaett lioårsprogram för alt stimulera fram tilläggsisolering och förbältradvärmeekonomi i fastighetsbeståndet? Är regeringen beredd all dra igång en stor energisparkampanj? § 11Interpellation nr 86 ang. behovet av lättnader i kreditpolitiken Ordet lämnades på begärantill (), somyttrade: råder högkonjunktur i . Arbetslösheten ärväsentligt lägre än . Enligt uppgickantalet arbetslösa till 82 000 mot 97 000 i fiol.Totalantalet sysselsatta har undersamma tid stigit med ca 80 000. Antaletlediga platser vid förmedlingarna var ca 45 000, vilket är 10000 fler än . Andra konjunk-lurindikatorer gersamma besked: kapacitelsulnylijandei i den svenska ekonomin är betydligt högrenu än . Ibeskrivningen av det rådande konjunkturläget råder ingen oenighet i denekonomiska debatten. Men redan i bedömningen av huruvida vi passerat kulmeneller är på väg uppåt i konjunkiurförloppel går meningarna isär.Osäkerheten i bedömningarna har sin grund i den svenska ekonomins storaberoende av den internationella konjunkturen. I de flesta andra induslristaterhar sedan en lid rått utpräglad lågkonjunktur som kännetecknas av både högarbetslöshet och rekordartade prisstegringar Den omständigheten attbåde inflationen och arbetslösheten stiger sam- tidigt ökar osäkerheten omvilken ekonomisk politik som regeringarna i andra länder föredrar atl bedriva.Det har varit en tendens att prioritera kampen mot inflationen genomen efterfrågedämpande politik. Det har i sin tur fördröjt en förbättring avkonjunkturläget. Grundläggandeorsaker bakom den våldsamma inflalionsvågen - oljekrisen och bristen på vissaråvaror genom den ovanligt samstämda internationellahögkonjunkturen -gäller inte längre. Inflationstakten kominer emellertidsannolikt all ligga kvar på en mycket hög nivå ännu på grund avgenomslaget av inträffade prisstegringar i löner och priser i senareled. Den internationella efterfrågeinflationen kan också komma atl avlösas aven kostnadsinnation, när löntagarna söker kompensera sig för penningvärdetsfall. Encentral roll i industriländernas ekonomiska politik är vidare i vilkenutsträckning belalningsöverskotten till de oljeproducerande länderna kommeratt leta sig tillbaka till icke oljeproducerande länder. Enefterfråge-stimulerande politik kommer att öka efterfrågan på importeradevaror. Därmed riskerar man all ytteriigare försämra betalningsbalansen. Dessatvå omständigheter - den fortgående inflationen och betalnings-underskotten -kan leda till fortsatt restriktiv ekonomisk politik bland våra handelspartner. Konjunkturförioppeti har råkat ur fas med del internationella. Den nuvarandehögkonjunkturen ligger efter den internationella. Vi har därförännu inte känning av en nedgång. Avgörande för när en försämring av densvenska konjunkturen blir märkbar liksom för hur lång en avmattningsperiodkommer all bli är följaktligen utvecklingen av den internationellakonjunkturen. Enligt konjunk-turrapporl har botten redan nåtts. Om dennabedömning är riklig bör avmattningen i den svenska ekonomin kunna bli tämligenkortvarig och en återhämtning ske för all utvecklastill en ny konjunkiurlopp . Mot denna bakgrund måste målet för denekonomiska politiken i vara att söka "haka på" deninternationella konjunkturuppgången. För alt nå del syftet måste den ekonomiskapolitiken under det närmaste året innehålla ett visst mått av stimulerandeinslag. Skatteomläggningenvid innebären sådan stimulans. Enligt konstruktionen kommer dennaeffekt att efter hand balanseras av höjda sociala avgifter för arbetsgivarna,men medan de högre nettolönerna betalas ut kommer de ökadesociala avgifterna inte att levereras in till statskassan förrän . Ommotsvarande nettolöneförbättring skulle ha tagits ut avtalsvägen är det intetroligt att de därav föranledda retroaktiva löneutbetalningarna nåttlöntagarna förrän . Höjdakommunalskatter kan emellertid komma att förta en del av denköpkraftsförstärkning som den statliga skattesänkningen utgör. Det är av mängaskäl beklagligt att så sker. Det förtjänar dock i sammanhanget påpekas att dehöjda kostnaderna för kommunerna inte har något samband med omläggningen av denstatliga skatten. För kommunerna som för andra arbetsgivare ärskatteomläggningen kostnadsneutral, ja, positiv, efter- som den skaparförutsättningar för en lugnare avtalsrörelse. Ackumuleradeutgiftsbehov under det frivilliga skattestoppet, stark reformvilja och en svagökning av skatteunderlaget under lågkonjunkturåren är de främsta orsakerna tillkommunernas besvärliga ekonomiska situation. Mycket tyder på att dessa problemnår sin kulmen 1976 och 1977. Kommunernasekonomi har blivit av allt större betydelse för den samhällsekonomiskabalansen. Landstingens och kommunernas budgeter omsluter numera ett störrebelopp än den statliga budgeten. En bidragande orsak till detta är attstatsmakterna har uppdragit åt kommunerna att ombesörja åtskilligt av denoffentliga verksamheten. Del är en viktig princip atl den offentliga servicenhandläggs så nära dem som berörs som möjligt. Del bör dock vara en likaomhuldad princip alt det statsmakterna beslutar skall statsmakterna ocksåanvisa finansiering för. Innanårets budgetarbete i kommunerna avslutals bör enligt min mening besked kunnages kommunerna om vilka förändringar som är möjliga att genomföra inför 1976.Jag har därför i brev till siaisministern visat på olika vägaratt låta kommunerna tidigare få dispositionsrätten över sina skattemedel. Förnärvarande finns en betydande eftersläpning i betalningen avkommunalskaltemedel från staten till kommunerna. Denna eftersläpning är utantvivel en bidragande orsak till den ständiga pressen uppåt påkommunalskatterna. Ett besked till kommunerna på denna punkt skulle sannoliktmildra höjningen av kommunalskatterna det närmaste året. Utöverden stimulerande effekt som sänkningen av den statliga skatten och en eventuellengångsförstärkning av kommunernas inkomster kan få måsteavtalsförhandlingarna avvaktas innan storie-ken av ytteriigarestimulansinsatser kan bedömas, Sverigehar bättre förutsättningar än de flesta andra länder att lyckas hållakonjunkturen uppe, hävdar LO i sin höstrapport, trots den påtagliga besvärandenedgången utomlands med en allmän oro och labilitet på valuta-ochkapitalmarknaden. Avgörande blir emellertid, säger , om vi kan ersätta denväntade nedgången i exportefterfrågan med en ökning av efterfrågan inomlandet. Motsvarande uppfattning återfinns även i TCO:s senaste ekonomiskaöversikt. Den närmaste framtidens efterfrågan från olika sektorer av ekonominär inte tillräcklig för att hålla den ekonomiska aktiviteten på nuvarande nivå,hävdar TCO, Det är knappast realistiskt att räkna med stimulans frånexportmarknaden även om det svenska näringslivets internationellakonkurrenskraft förbättrats . Stimulanserna måste komma från deninhemska efterfrågan, säger vidare. Enbidragande orsak till att högkonjunkturen 1970 avlöstes av en så osedvanligtkraftig och djup lågkonjunktur var alt regeringen alltför länge förde enrestriktiv ekonomisk politik. Ett av inslagen i denna politik våren järnhårdkreditåtstramning. Den resulterade i att många företag led brist på kapital förinvesteringar i nödvändig utbyggnad av kapaciteten. Det är sannolikt att enlättare kreditpolitik 1970 inneburit högre investeringsverksamhet under 1971och 1972 och därmed en lägre arbetslöshet. Motsvarande misstag i denekonomiska politiken får inte upprepas när vi går mot en sannolikavmattning i konjunkturen. Manbör därför redan nu överväga att lätta på kreditåtstramningen. Utlåningenligger stilla tillbaka. slår oljepriserna igenom i allaled. Hålls utlåningen oförändrad medan penningvärdet faller kommer det ofelbartatt påverka investeringarna. Vi behöver den ökning av investeringarna som detmed rådande kapacitetsutnyttjande och lönsamhet borde finnas intresse ochförutsättningar för. Dethar av valutaskäl varit nödvändigt att söka få in mer kapital från utlandet,Riinteläget i vårt land var när restriktionerna infördes betydligtlägre än i andra industriländer har diskontot höjts i medanen tendens till sjunkande räntenivå finns i andra länder. Risken förutströmning av kapital från vårt land har därför minskat. Ominte kreditåtstramningen lättar inom en mycket nära framtid kommer den attverka starkt återhållande på investeringarna också , oavsett vilkenekonomisk politik som då i övrigt förs. Lättnader i kreditpolitiken bör därförkomma redan nu som ett första steg i en successivt efierfrå-gestimulerandepolitik. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att till herrfinansministern få ställa följande fråga: Hur bedömer regeringenbehovet av lättnader i kreditpolitiken? § 12 Interpellationnr 87 om höjning av arbetsmarknadsbidrag Ordet lämnades på begärantill i (fp), som yttrade; Till de viktigare inslagen i den arbetsmarknadspolitik som byggdes uppunder hör arbetsmarknadsutbildningen. Syftet med dennayrkesinriktade utbildning är att underlätta den yrkesmässiga rörligheten.Möjligheten att byta yrke är viktig av flera skäl. Störst betydelse harutbildningen för den vars arbete försvunnit på grund av att ett företag lagtsner eller inskränkt drifien. Av allt större betydelse blir utbildningen för densom på grund av arbetshygieniska skäl måste byta arbetsuppgifter.Arbetsmarknadsutbildningen har härutöver rent allmänt ökat utsikterna för denenskilde att finna ett arbete som ger större möjligheter till självförverkligandeoch även bättre ekonomiskt utbyte. Detär naturligt att tillströmningen till arbetsmarknadsutbildningen ökar ilågkonjunkturer när antalet lediga platser på öppna marknaden är litet. Menökningen av antalet elever antyder att behovet av arbetsmarknadsutbildningökar trendmässigt. Det kan ses som ett arbetsmarknadsproblem, men det kan likagärna ses som en kvalitetsförbättring av den offentliga arbetsmarknadsservicen.Behovet av omskolning till annat yrke har säkert funnits även under tidigarehögkonjunkturer men inte gett sig till känna lika tydligt efiersom ingautbildningsmöjligheter funnits. Såvälden enskilde arbetstagaren som samhället i stort är betjänt av attarbetsmarknadsutbildningen för var och en som befinner sig i någon av de härantydda situationerna framstår som attraktiv. Det torde inte råda någon tvekanom att kvaliteten på den utbildning som ges vid landets s. k. AMU-centra numerafyller högt ställda krav. Det som förefaller vara den mest överhänganderisken för att arbetsmarknadsutbildningen skall råka i vanrykte-elleråtminstone inte fl den omfattning som kan vara motiverat - är de ekonomiskavillkoren för eleverna. Förnärvarande utgår i grundbidrag. Dessutom utgår särskilt tillägg tillstuderande med barn. Dessa bidrag harsuccessivt höjts. Höjningen har emellertidingalunda hållit jämn takt med prisstegringarna. Eftersom bidragen redan frånbörjan varit blygsamma, har den fortgående inflationen gjort det allt svårareför AMU-eleverna alt klara sitt uppehälle enbart med bidragens hjälp.Resultatet har blivit att ett stort antal elever måst avbryta sin utbildning.Folkpartiet har i under en lång rad år föreslagit attarbetsmarknadsutbildningsbidragen skall värdesäkras genom indexreglering.Kravet har avslagits.