prot · FX0967 · 1974-12-31 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringen har handlagt dessaomfattande sammanslagningar på ett okänsligt och för den kommunala demokratinotillfredsställande sätt. Centraliseringen har ansetts vara nödvändig för attfå en "kongment" och likvärdig samhällsverksamhet i linje med deintentioner som varit den socialdemokratiska regeringens. Kommunsammanläggningarnahar presenterats som ofrånkomliga. Den borgerliga oppositionen har i koncentrationsprocessensoUka politiska faser markerat den uppfattningen att sammanläggning av kommunerbör ske endast när och om berörda kommuner så önskar och i former som kommunemasjälva beslutat. Vi moderater har motsatt oss tvångsvisa sammanläggningar.Våren 1973 uttalade riksdagsmajoriteten sitt bestämda ogiUande av regeringenshantering av några av de sista tvångsärendena beträffande bl. a. ochAlfta. Det är ingen tvekan om att medborgare i avsides belägna och folkfattigadelar av en nybildad storkommun ofta har fått vidkännas en avsevärd minskningav sina möjligheter att påverka besluten i lokala angelägenheter. som vi poUtiker ifrågasatt följderna avsammanläggningarna har en känsla spritt sig bland de enskilda människorna att derasmöjligheter att deltaga i och påverka beslut som angår dem har beskurits. Mångakänner främlingskap inför politiken och dess resultat. De kritiserar depolitiska beslutsformerna och beslutsfattarna. De angriper"pampvälde" och byråkrati. Detta är skadUgt för den representativademokratin. Vi poUtiker kan inte stå passiva inför debatten. Vi måste klargöraorsakerna och vidtaga motåtgärder för att vitalisera demokratin. Vi måste draslutsatser av det förhållandet att kritiken har sin rot i föUderna avkommunsammanläggningarna, centraliseringen och den ökande byråkratiseringen avsamhället. 1 en motion till årets riksdag har pekat påkommunsammanläggningarnas effekter och krävt en snabb utvärdering. Det är minförhoppning att motion skall vinna bifall. Det behövs emellertid betydligt mer än utredning ochanalys. De problem jag här berör fordrar andra skyndsamma åtgärder.Urholkningen av den kommunala demokratin måste stoppas. Jag avseratt stäUa fem frågor tiU kommunministern. Den första berör kommunindelningen. Det har antytts attytterligare sammanläggningsåtgärder överväges. Detta vore i dagens lägeutomordentligt allvarligt. En deklaration av kommunministern att dyUka nyasammanläggningsfrågor inte kommer att aktualiseras är därför i allra högstagrad önskvärd. Den andraberör möjligheter att ändra redan genomförda sammanlägg- 89 Nr 67------------- ningar, helt eller delvis. Kan detmed andra ord tänkas, att en genomförd Torsdaeen den sammanläggning skulle kunna återgå? Jag är väl medveten om de 25 aoril 1974---- praktiska svårigheter som här kanförekomma. Men om invånarna i en -------------------- nybildad storkommun eller i delar därav skulle anse attsammanlägg ningen var ett misstag, borde det finnas en möjlighet att få en ändring till stånd. Kvarstående behov av samverkan kan lösas genom kommunalför bund. Den tredje frågan avser kommundelsråd. I de faU där enåtergång tUl mindre kommuner inte är lämplig eller möjlig är olika former avkommundelsråd ett verksamt sätt att bredda det poUtiska arbetet och stärkamedborgarnas inflytande över sin Uvssituation. Frågan om kommundelsrådensställning och uppgifter behandlas av utredningen om den kommunala demokratin,men frågan brådskar. Sker utredningsarbetet med den målsättningen att förslagskuUe kunna genomföras till val? Vill statsrådet påskynda utredningensarbete? Min fjärde fråga berör den kommunala nämndorganisationen.Ett första steg har här tagits genom möjligheten att inom sociala centralnämndensram inrätta distriktsnämnder. Finns det en politisk vilja att möjliggöra enliknande decentralisering vad beträffar övriga reglerade nämnder? Inom t. ex.skolstyrelsens ram låter sig en sådan utveckling väl tänkas, liksom inombyggnads- och hälsovårdsnämndernas ansvarsområden. Den femte frågan avser den statliga styrningen. Kan manräkna med snabba åtgärder för att minska den statliga detaljkontrollen? När kandet arbete som pågår inom angående ansvarsfördelningen mellan statoch kommun på skolans område resultera i konkreta poUtiska beslut? Inombyggsektorn går utveckUngen åt motsatt håU. Inom den sociala sektornreglerar fortfarande lagstiftning och centrala föreskrifter en stor del avverksamheten. Anser statsrådet att det är möjUgt att tillåta ett ökat lokaltansvarstagande på dessa områden? Jag är medveten om att det kan synas anspråksfuUt attrikta så omfattande och komplicerade frågor tiU en ny kommunminister Jag ärockså medveten om att vissa hithörande problem är föremål för utredning.Frågorna är emellertid i hög grad principiellt betonade. Och just därför måstedet anses ha ett aUmänt intresse att av det för dessa problem ansvarigastatsrådet få en redovisning av den grundsyn han företräder. Med hänvisning till vad här anförts hemstäUer jag omkammarens tiUstånd att tUl herr kommunministern få ställa följande frågor: Är statsrådetberedd att klart deklarera att ytterligare kommunsammanläggningar icke kommeratt aktuaUseras? Är statsrådetberedd medverka tiU att - i de fall där en betydande medborgaropinion så önskar genomförda kommunsammanläggningar kan återgå eller förändringar därigenomföras för vinnande av förstärkt demokrati? Är statsrådetberedd påskynda utredningsarbetet beträffande kommundelsråd, så attriksdagsbeslut i frågan kan tagas års val? Är statsrådet beredd medverkatUl att möjligheter skapas för en ökaddecentraUsering av de reglerade nämndernas verksamhet? Är statsrådet beredd medverka tiU snara och omfattandelättnader Tf-rfij,pp a beträffande den statliga detaUkontrollen av kommunerna? Denna anhållan bordlades. § 15 Interpellation nr 76 om en bättre fördelning avden statliga sysselsättningen i Ordet lämnades på begäran tiU (), somyttrade: Staten intar som arbetsgivare en dominerandestäUning inom . Totalt fanns ca 130 000statstjänstemän med befattningar inom regionen. Lika väl som sysselsättningstillfällena i allmänhet ärmycket ojämnt fördelade inom regionen är detsamma förhållandet medarbetstiUfäUena vid statliga organ. En blick på invånarantal, antalarbetsplatser och antal statliga tjänstemän i oUka områden i regionenillustrerar detta. Siffrorna är inte direkt jämförbara då de beträffandebefolkning och antal arbetsplatser är hämtade ur Regionplan 73 och gäller 1970medan de beträffande antalet statstjänstemän, hel- och deltidsanstäUda, gäUerden . De ger dock en god bUd av den ungefärliga fördelningen. Regionens centrala delar , ochSundbybergs kommuner - hade ca 820 000 innevånare, 530 000 arbetsplatser och105 000 statstjänstemän. Nordostsektorn , , , Vallentunaoch kommuner hade ca 135 000 innevånare, 30 500 arbetsplatser ochnära 5 000 statstjänstemän. Nordvästsektorn , , ,och Upplands-Väsbys kommuner hade ca 155 000 innevånare, 42 500arbetsplatser och 5 700 statstjänstemän. Sydostsektorn - , , Tyresöoch kommuner hade ca 133 000 innevånare, 36 000 arbetsplatser och 5000 statstjänstemän. Sydvästsektorn , och kommuner hade ca 160 000 innevånare, 48 500 arbetsplatser och 5 600 statstjänstemän.NorrtäUe kommun hade 38 000 innevånare, 15 500 arbetsplatser och 1 750statstjänstemän. hade 18 000 innevånare, 8 000 arbetsplatseroch ca 1 000 statstjänstemän. Som framgår av detta material avspeglar den statligasysselsättningens fördelning i regionen ganska väl den dåliga balansen när detgäUer fördelning av sysselsättnmgstUlfällen i allmänhet. Koncentrationen tUlregionens centrala delar är dock ännu mer påfallande när det gäUer statligsysselsättning än när det gäller sysselsättningen i övrigt. har gjort en beräkning av antaletstatliga arbetsplatser i bl. a. och utvecklingen fram tiU1978. Totalt finns 38 000 statliga arbetsplatser inom kommunen. Av dessa ärinte mindre än 35 000 lokaliserade till . Trots utlokaliseringenav vissa statliga ämbetsverk räknar man med en nettoökning av antalet statligaarbetsplatser i innerstaden med 1 300 fram . Den ojämna fördelningen av arbetsplatserna är ett avStockholms regionens största problem. Den leder tiU långa och tröttande arbetsresor 91 Nr 67------------- för många människor Den utgör belastning för trafikapparaten. Torsdaeen den- miUösynpunkt har koncentrationenav arbetsplatser till vissa områden 25 anrU 1974 *'" ** andra orter fått en alltför utprägladsovstadskaraktär Att -------------------- åstadkomma en bättre balans och kortare avstånd meUanbostäder och arbetsplatserär därför ett av de centrala politiska målen i regionen. statliga sysselsättningens fördelning över regionen är av avgörande betydelseför att detta mål skall kunna uppnås. Medhänvisning tiU det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att tillherr finansministem ställa följande fråga: beredd att i samråd med vidta åtgärder för en bättre fördelning av den statliga sysselsättningen i Denna anhållan bordlades. § 16 Interpellation nr 77 om större hänsynstagande tilljordbruksproduktionens behov av vid planering av industri-och bostadsområden Ordet lämnades på begäran tUl herrJOHANSSON i Holmgården (c), som yttrade: har vid olikatiUfällen understrukit betydelsen av att landets åkerjordar om möjligt skyddasoch bevaras för jordbmksproduktion. I propositionen 1972 har statsrådetpå ett utomordentligt sätt beaktat de areella näringarnas betydelse för vårtlands ekonomiska utveckling och välfärd samt påpekat det självklara i att i denfysiska planeringen ta all möjlig hänsyn tiU dessa näringars krav. I jordbruksutskottets betänkande nr 1969 uttaladesatt högvärdig jordbruksmark inte bör tas i anspråk för tätbebyggelseändamål omen från samhällsbyggandets synpunkter likvärdig lösning kan åstadkommas påannan för jordbmket mindre värdefuU mark. Såväl 1973 som 1974 harjordbruksutskottet, i anledning av motionsyrkanden om större aktsamhet omåkerjorden, hänvisat till beslut i anledning av propositionen 11 år1972. I de flesta av våra kommuner pågår upprättandet av översiktligamarkanvändningsplaner och dessutom på många håll ett intensivt planeringsarbeteför nya industri- och bostadsområden. Det måste tyvärr konstateras att det i många kommuner intetas den hänsyn till åkerjorden som vore att förvänta med anledning avriksdagens ställningstaganden. Tvärtom synes i många fall planerarna i ställetvälja att förlägga bostadsområdena på i området befintlig . De ordentUga varningssignaler vilka vi under de senasteåren fått när det gäller den globala livsmedelssituationen borde i störreutsträckning bli vägledande för vår planering. Därjämte bör också beaktas attdet i vissa delar av vårt land föreligger en viss brist på åkerjord för attkunna hålla en tiUräcklig jordbruksproduktion i gång. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd 92 att tUl jordbruksministern fåställa föUande fråga: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att vidkommunernas planering av industri- och bostadsområden tUlräcklig hänsyn tagestiU den som behövs för vår jordbruksproduktion? Denna anhållan bordlades. § 17 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 1 780 av m. fl. Nr 1781 av herr andre vice talmannen m. fl.avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:50 angående vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret Nr 1782 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:84 med förslag till förordning om ändring i förordningen (1972:266) om skatt på annonseroch reklam Nr 1783 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:99 angående särskildainstitutionsföreståndare i vissa ämnen på högstadium m. m. Nr 1 784 av herrar iVikmanshyttan och i avlämnad i anledning av Kungl, Maj:tsproposition 1974:104 med förslag om nya ersättningsregler inom sjukförsäkringenför läkarvård hos privatpraktiserande läkare, m, m. Nr 1785 av och fru afUgglas avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:107 angåendeintrång i nationalpark Nr 1786 av iStaffanstorp m. fl. avlämnad i anledning av Kungl, Maj;ts proposition 1974:109 om den framtida organisationen av växtskyddsverksamheten Nr 1787 av i Boråsm. avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:110 angåendevissa varvsfrågor Nr 1 788 av m. flavlämnad i anledning av Kungl, Maj;ts proposition 1974:1 17 med förslag omändring i kommunalskattelagen (1928:370), m, m. den 25 aprU 1974 Ordetlämnades pä begäran till HerrMAGNUSSON i (m), som yttrade; Jag hemställer att kammaren ville besluta att tiden för Nr 67------------- avgivande av motioner i anledrungav Kungl. Maj:ts proposition 1974:98 Torsdaeen den- '"' förslag tiU förordning omändring i förordningen (1947:577) om 25 aoril 1974--- statUg förmögenhetsskatt, m. m.måtte med hänsyn till ärendets omfatt- -------------------- -- ning utsträckas till första plenumefter . Denna hemställan biföUs. § 19 Meddelande ang. enkla fror Meddelades att föUande enkla frågor denna dag framställts,nämligen av Nr 164 () tiU herr utrikesministernangående regeringens syn pä inskränkningarna i rätten för judar att lämnaSovjet; Vad anser regeringen om att de sovjetiska myndigheterna iår har skurit ner antalet judar, som får tUlstånd att lämna ? Nr 165 () tiU herr utrikesministernangående arresteringen i av centerunionens ledare : Vad är utrikesministerns kommentar tUl arresteringen iGrekland av centerunionens ledare ? Nr 166 () tUl herr utbUdningsministernangående utbUd-ningsmöjligheterna för invandrare som är analfabeter: Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för att geinvandrare som är analfabeter tUlfredsställande utbUdningsmöjligheter? Nr 167 () till herr arbetsmarknadsministernangående industricentras effekter på sysselsättningen: VUkaåtgärder har vidtagits för att beslutade industricentra skaU få avseddaeffekter på sysselsättningen inom respektive områden och hur Nr 168 () tiU herr socialministernangående rätten tUl sjukpenning för patient som vägrar att underkasta sig vissbehandling: Anser statsrådet skäligt, att sockersjuk patient somvägrar att efterkomma sjukhuskallelse att låta amputera ett ben, sedan av försäkringskassanfråntages rätten tUl sjukpenning med stöd av 20 kap. 3 § lagen om allmänförsäkring (AFL)? Nr 169 i (c) tUl herrarbetsmarknadsministern om åtgärder för att förbättra sysselsättningen i västraHälsingland: Är statsrådet beredd att med anledning av den högaarbetslösheten och den låga industrialiseringsgraden medverka tUl särskildainsatser för stärkande av sysselsättningen i västra , t.ex.uppförande av ett industricentrum i ? Nr 170 (vpk) tUlherr industriministern om förbud mot 94 försäljning till utländskt bolag avmark med malm- eller mineralföre- Anser industriministern det vara nödvändigt och lämpligtatt statlig Nr 67 myndighet noga bevakar att inte malm- och mineralförekomster finns i markområde som utländskt bolag vill köpa och, om sådana före- . f iq-t/i komsterkonstateras eller är sannolika, myndigheten hindrar markför---------- § 20Kammaren åtskUdes kL 18.08.