prot · FX0995 · 1974-12-31 00:00:00 — Man kommer ju aldrig ifrån det faktum att dettai första hand är en bevakningsfråga. kommer den facklige förtroendemannen med lagens stödatt på ett effektivt sätt kunna tillvarata sina arbetskamraters rättigheter iolika avseenden. Det kan sannerligen behövas, eftersom det här förslaget liksom tidigare förslag som har antagit och som berör förhållanden påarbetsplatsen i vissa avseenden givetvis kan vara kontroversiellt. Dagens förslag utgör ur facklig synpunkt en förbättradgaranti för att avtalen efterlevs. är jag övertygad om att företagenpå sikt kommer att inse betydelsen av att de fackUga uppgifterna vUka inomparentes sagt inte enbart har att göra med lönesättningar kan skötastiUfredsstäUande, Jag tror att den här reformen innebär att många missförstånd,som kan skapa stor irritation, i fortsättningen kommer att kunna upp påett bättre sätt, och det bör även arbetsgivarna kunna hälsa med stortiUfredsställelse, Jag är aUtså övertygad om att när det nu ges möjlighet attbedriva ett effektivt fackligt arbete på arbetsplatserna kommer det inte baraatt bidraga till att den enskUde löntagaren känner ett större mått av trygghetoch en större tiUfredsställelse med sin egen arbetssituation utan också attskapa bättre relationer i olika avseenden mellan företag och anställda. Jag har velat säga detta mot bakgrunden avatt jag själv har arbetat som facklig funktionär och på närahåll Facklig förtroendemans StäUning på arbetsplatsen, m. m. upplevthur svårt det ofta är för organisationerna att bedriva ett Nr 95 framgångsriktfackligt arbete på arbetsplatserna. Orsakerna har i många fall varitsvårigheten att rekrytera lämpliga medlemmar som har varit villiga att åta sigde fackliga uppgifterna, vilka för det mesta är mycket arbetskrävande. Mycketav det här arbetet har också fått utföras efter arbetstidens slut utan någonsom helst ersättning. har medlemmen varit medveten om att han intehaft den trygghet i anställningen som är en nödvändig förutsättning för attfackliga uppgifter skall kunna skötas på ett riktigt sätt. Som jag ser det måste dock även den här lagenkompletteras, åtminstone i ett avseende. Det gäller den facklige funktionärensstäUning och möjligheter till fritt tillträde till arbetsplatser, där hansorganisation har avtal eller regelmässigt är avtalsslutande part. Den härfrågan har ju också tagits upp i ett tidigare inlägg av iStockholm liksom i några socialdemokratiska motioner där han själv ärmedmotio-när. Utskottet har av naturliga skäl inte direkt kunnattillstyrka dessa motioner. Men skrivningen i både propositionen ochutskottsbetänkandet viU jag ändå tolka så att man förutsätter att denna frågaskall lösas . Jag tror att det är viktigt attlagstiftningen kompletteras i detta avseende. Själv är jag funktionär i . Där har vi genom byggnadsavtalets konstruktion undermånga år haft fritt tiUträde tiU arbetsplatserna. Men som här tidigare nämntsfinns det tyvärr många områden där dessa möjligheter inte föreligger. Därförmåste frågan om de fackliga funktionärernas ställning lösas möjligt gärna lagstiftningsvägen. Jag tänkte stanna här. Men eftersom jag seratt i står efter mig på talarlistan kan jag inte underlåtaatt beröra motion nr 1811, där han står som första namn, genom att citera ettinlägg av i en liten pressdebatt som han och jag har haft ianslutning till den här frågan: "Östrand säger t. ex. att vi inte villvara med om att stärka de fackliga förtroendemännens ställning. Det viU vi visst det! Vi går inte mot lagstiftningen. Vadvi föreslår är ett uppskov för att ge parterna tillfälleöverlägga om oklarheter och tUlämpningsproblem, inte minst vad det gäller deproblem som kan uppstå för mindre företag i tUlämpningen. Östrand säger vidare att det tidigare inte gått att lösadessa frågor vid förhandlingar. Detta beklagar jag lika mycket som han! Men nuföreligger lagförslag och vi föreslår överläggningar om tillämpningen ni. m.Detta bör rimligen leda till positivt resultat och undanröja anledningar tillirritation vilket bör vara tUl fördel för båda parter. Vårt förslag om tolkningsnämnder syftar till att snabbarelösa ev. tvister och därmed skapa bättre förhållanden på arbetsplatserna. Detföreligger således inte någon negativism från motionäremas sida, tvärtom trorvi att kontakter och resonemang meUan arbetsmarknadens parter gagnar även detfackliga arbetet." Jag tycker att detta med all tydlighet visarkluvenheten i resonemangen. Utåt vill man med krystade motiveringar ge sken avatt 5 protokoll 1974. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. man är fören förstärkning av förtroendemannens ställning. väcker man en motiondär man räknar upp en rad problem som skall uppstå för företagen, och manavslutar med att dels yrka uppskov med ikraftträdandet, dels yrka attarbetstagarnas tolkningsföreträde skall tas bort. Jag tycker, herr talman, attdetta är ett praktexempel på sätt att tillvarata löntagarnasintressen, som man i olika sammanhang pläderar så varmt för. Visserligen harman nu i efterhand tagit avstånd, både i utskott och i kammardebatt, från vadsom står i den här motionen. Men man kommer aldrig ifrån det faktum att herrOlsson i är initiativtagare tUl denna motion, och som jag ser det öppnardetta intressanta perspektiv för framtiden. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanpå alla punkter. i (c): Trots att jag har drabbats av en allvarligheshet finner jag anledning att göra ett kort inlägg i den här debatten. Anledningen är den motion som jag och några andrariksdagsledamöter har väckt i anledning av propositionen 88 med förslag tilllag om facklig förtroendemans ställning pä arbetsplatsen. Vi som motionerat haranknytning tUl de mindre företagens organisationer, vUket är ganska viktigt attuppmärksamma. I motionen har yrkats att ikraftträdandet av ifrågavarande lagskulle framskjutas för att ge utrymme för förhandhngar mellanarbetsmarknadsparterna i syfte att åstadkomma klarare riktlinjer för tolkningoch tillämpning av lagen före ikraftträdandet. Vi har vidare hemställt omförslag till inrättande av s. k. tolkningsnämnder som skulle möjliggörasnabbare lösning av eventueUt uppkommande tvister. Detta skulle gäUa iavvaktan på pågående utredningar i frågan inom arbetsrättskommittén, vilken juräknar med att avlämna sitt förslag under senare delen av detta år. Tyvärr har motionen i vissa socialdemokratiska tidningarsamt i en del fackförbundsorgan använts som slagträ mot . Man harförvanskat motionens syfte och lagt en helt annan mening i den än vadmotionärerna avser. går emot lagen om de fackliga förtroendemännensställning på arbetsplatserna, har varit en stående rubrik. Detta är i grundenfel. Men för att kunna använda motionen för angrepp mot har mannedlåtit sig till helt vilseledande referat. Det kan inte anses anmärkningsvärt att enskUda ledamöterav denna kammare väcker motioner i stora och viktiga frågor, i synnerhet ifrågor som växer fram under stark tidspress. Dylika synpunkter som framförs imotioner och som ofta är ett resultat av kontakter med människor utanför dettahus kan ju ofta fästa uppmärksamheten på problem i de föreliggande förslagenoch bidra till att belysa frågorna samt informera dem som i olika avseendenkommer att få kontakt med de lagar vi stiftar. Det kan alltså inte varaanmärkningsvärt att vi väcker motioner och ställer förslag i sådana fall. I motionen har vi slagit fast att vi är positiva tiU attde fackliga förtroendemännens ställning på arbetsplatserna förbättras. Vi harheller inte gått emot den föreslagna lagen vi har endast velat ha rådrum för ytterligareöverläggningar om tillämpningen. Denna lagstiftning har ju tillkommit under stor brådska,som här tidigare antytts. Så sent som fick den s. k. uppdraget att utreda frågan om förstärkt skydd för fackligaförtroendemän. Förslag avlämnades , varefter förslaget gick utpå remiss. Proposition i ärendet har avlämnats under vårriksdagen. Det är enovanligt för utredning och lagstiftning i en så stor och i grunden nyfråga. Det har inte funnits tid för önskvärda förhandhngar och diskussionermeUan berörda parter som skulle ha garanterat att tiUämpningen av lagen skullekunna ske utan friktioner. Den uppfattningen har också framförts i ett flertalav remissyttrandena. Det är min uppfattning - och jag tror att den delas avmånga att det är bäst för båda parter i det här avseendet om man så långt sommöjligt kan lösa dylika frågor förhandlingsvägen. I varje fall bör man vidförarbetena för en lagstiftning dryfta frågan ingående med parterna. Detta kaninte vara tiU någondera partens nackdel. Jag vill för min del beklaga att det inte har funnitstidsutrymme tUl ordentliga förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter i detstora arbete som pågår för att reformera arbetslivet. Jag vUl också beklaga och det har jag sagt tidigare att de stora arbetsgivarorganisationerna intehar visat större intresse för och större vUja tiU att lösa de här frågornaförhandlingsvägen. Då hade vi säkert nått bättre förslag och mindre irritation. Att vi är positiva till en förstärkning av de fackligaförtroendemännens ställning på arbetsplatserna framgår för övrigt av ingressentill motionen. Eftersom motionen har diskuterats så mycket vUl jag ur dencitera följande: "De fackliga organisationerna har enligt våruppfattning betydelsefulla uppgifter även utanför den primära att direkt ta tUlvara de anställdas intressen gentemot arbetsgivarna. De lokala fackligaorganisationernas insatser har stor inverkan på möjligheterna att skapa ettgott förhållande mellan de anstäUda och företaget samt på det dagliga arbetetssmidiga gång. Självfallet behövs regler för denna verksamhet, avseende bl. a.de fackliga förtroendemännens rätt till ledighet och ekonomisk gottgörelse förutfört fackUgt arbete. Det medverkar till ökat intresse och ansvarstagandefrån de anställdas sida även för företagens allmänna stabilitet, utveckling ochsysselsättningsförmåga." Efter vad jag försport har utskottet vid behandlingen avmotionen haft förståelse för de synpunkter som framförts i densamma och ägnatdem god tid i överläggningarna. Utskottet konstaterar att lagstiftningen skallkompletteras med kollektivavtal och föratsätter att förhandlingar i detta syftetas upp utan särskilt ingripande från statsmakterna. Man säger vidare att dethade varit önskvärt att dessa förhandlingar kunnat ske före lagensikraftträdande, men att detta kan bh svårt fram tiU den 1juli . Man viU dock inte förorda ett uppskov med hänsyn till de övrigaarbetsrättsliga lagar som är avsedda att fungera från denna tidpunkt. Motivet för motionsyrkandet om inrättande avtolkningsnämnder var farhågor för långa väntetider i arbetsdomstolen innanfrågorna kom till Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m m. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. avgörande.Härom säger utskottet följande: "Utskottet vill först peka på att arbetsdomstolen enligt 12 § i lagförslaget skall handlägga målen skyndsamt. Interimistiskt beslut kan parterna i brådskande fall påräkna . Med hänsyn till tidsfaktorn synes det alltså knappast finnas anledning för statsmakterna att ta initiativ tiU upprättan de av en tolkningsnämnd.-- Om parterna vUl inrätta en rådgivande nämnd kandetta ske utan lagreglering eller statsmakternas medverkan i övrigt. Slutligenkan anmärkas att parterna kan välja att låta tvister om förtroendemannalagenavgöras av skiljenämnd i stället för av arbetsdomstolen." Om det således skuUe visa sig att handläggningen iarbetsdomstolen i praktiken kommer att dra ut tiU följd av storarbetsbelastning, så finns denna möjlighet som jag tycker är bra atttillsätta en rådgivande nämnd eller, i andra hand, att utse en skiljenämnd. Utskottet har alltså ansett att de frågor som vi imotionen befarat skulle leda tiU komplikationer kan lösas inom ramen av deföreslagna reglerna. Fastän man inte kan vara helt övertygad om möjligheternahärav anser jag mig för dagen kunna ansluta mig till utskottets skrivning. Jagfinner inte att en reservation i detta läge kan tjäna saken bättre. Jag villdock uttala förhoppningen att tillämpningen av lagstiftningen skall ske i enanda av ömsesidig förståelse och med syftet att skapa konkurrenskraftiga ochsysselsättningsbefrämjande företag med allt bättre trivsel och arbetsmiljö förde anstäUda. Jag kommer alltså att rösta förinrikesutskottets hemstäUan i betänkandet nr 15. HerrÖSTRAND (s) kort genmäle: Det var ju på sitt sätt tillfredsställandeatt i nu tog avstånd från den motion han har ställtsig bakom. Men kunde ändå inte underlåta att göra ytterligare ettlitet angrepp på de fackliga organisationerna, när han beklagade att deorganisationema tidigare inte har visat någon större vilja att lösa dessafrågor förhandlingsvägen. Jag kan försäkra att de fackligaorganisationerna har lagt ned stor möda och kraft på att lösadessa frågor avtalsvägen, men det har tyvärr inte gått. Och har vi denfördelen att kunna vända oss tiU regeringen, som är lyhörd för de här frågorna.Det är vad som har skett även i detta fall, och det är av den anledningen somvi kan fatta beslut om denna lag, som kommer att få stor betydelse iframtiden. Frågan om tolkningsnämnder, som nämnts i olika sammanhangi dag, är inte ny. Inom byggnadsindustrin har vi en riksskiljenämndsom har att avgöra frågor om riksprislistorna. Jag kan försäkra iJärvsö att det inte bidrar till en snabbare behandling av ärendena, utantvärtom. Parterna inom byggnadsindustrins avtalsområde går numera mycket sällantUl riksskiljenämnden, bl. a. just på grund av att det medför så långtidsutdräkt. Den här lagen rör det fackliga arbetet på arbetsplatserna.Då är det naturligt jag instämmer i vad fru statsrådet sade - att den fackliga förtroendemannen har tolkningsföreträde när det gäller att avgöra vad somär att hänföra tUl fackUgt arbete. i (c) kort genmäle: Jag tror att måste ha hört fel.I annat fall har jag uttryckt mig otydligt, och det beklagar jag i så faU. Jag sade att jag beklagade att de storaarbetsgivarorganisationerna inte de fackliga organisationerna! inte harvisat intresse och vilja nog att förhandla fram den förändring på arbetslivetsområde som arbetstagarna nu kräver. För övrigt noterar jag med tillfredsställelse att herrÖstrand här på ett positivt sätt refererat en del av vår pressdebatt. Jaghoppas att vi i fortsättningen kan föra debatten på det planet och referera vadsom verkligen sägs i motioner och annat material på ett riktigt sätt det trorjag att vi kommer längst med i det långa loppet i stället för att förvanskavad som har skrivits och sagts. i (s): behandlar i sitt betänkandenr motion nr 1834. Syftet med motionen var att säkra att det inteuppstår en sådan glidning i lagstiftningen att gällande ordning i fråga omformerna för handläggningen av ärenden i arbetsdomstolen ändras. Utskottetsskrivning innebär en försäkran om att någon förskjutning av gällande ordninginte kommer att ske, och vår oro på denna punkt har därmed stUlats. Detta konstaterande borde innebära att jag inte hade någonanledning att anmäla mig på talarlistan. Men det har under debatten anförts endel synpunkter som jag anser det nödvändigt att något kommentera. Först tUl frågan om det vettiga i att ändra en lag somännu inte har trätt i kraft det har av talare upphöjts tillnågot slags dygd. Jag viU då framhåUa att detta är en lagstiftning som skallförankras ute i arbetslivet och att de fackliga organisationerna nu underganska har informerat om den. När den ändras innan den ens har trätt ikraft uppstår onödiga svårigheter i informationshänseende. Som väl är, ärändringen inte så omfattande att det spelar någon avgörande roU. Men rentprincipiellt måste man vara mycket försiktig med att göra sädana saker. När det sedan gäller förtroendemannalagen tycker jag attden diskussion som förts behöver en ytterligare bakgrands-beskrivning.Jag tänker citera ett avsnitt ur protokollet från den socialdemokratiskapartikongressen , då vi diskuterade studiearbetet ute i arbetslivet alltså vuxenutbildningsfrågorna. Jag skall citera ett anförande som jag självhöll, som jag tror att det kan finnas visst intresse av att föra in i kammarensprotokoll. "Men det finns många svårigheter att överbrygga i detfriviUiga studiearbetet. Arbetsgivarnas instäUning är på ett otiUbörligt sättavgörande för hur man ska lyckas med studiecirklar ute i verkstadsklubbarna.Medan en del företag aktivt stöder den s. k. uppsökande verksamhet som bedrivsför att presentera studieprogram och studieformer, upplever vi Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. Facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, m. m. hur man påandra håll omöjliggör denna verksamhet. En del företag har nekat den fackligaorganisationen att på egen bekostnad och med stöd av statsanslag organisera enaktivt uppsökande verksamhet för studiecirklar. Sådana otUlständiga tUltag ärfullkomligt oacceptabla för den fackliga rörelsen. Jag betraktar detta som ettförsök att göra inskränkningar i den fackliga friheten, eftersom dessa metoderalltid används inom den fackUga rörelsen. När vi nu genom det nya statsbidragetfått en möjlighet att blygsamt utöka denna aktivitet finner vi att en delföretag direkt saboterar statens intentioner. Dessa företags skandalösa,nonchalanta och sabotagebetonade verksamhet kan inte accepteras. Vi måste hävdaden fackliga rörelsefriheten även för dem som direkt arbetar med studieverksamheten.Frågan sammanhänger givetvis med övriga fackliga representantersrörelsefrihet, men jag har valt att ta upp frågan under denna punkt pådagordningen, eftersom problemen är akuta på studieområdet." Sedan kommer yrkandet: "Jag yrkar att kongressen gerpartistyrelsen i uppdrag att i samverkan med LO aktualisera lagregler somgaranterar fuUständig facklig rörelsefrihet på företagen." Det är den lagen som vi alldeles strax skaU ta ställningtUl. Jag viU peka på det nödvändiga i att man verkligen snabbt får ut den härlagstiftningen i tUlämpning på företagen. Under kammarens debatt har också diskuterats skUlnadernamellan små och stora företag. De stora företagen är på intet sätt några änglarpå den svenska arbetsmarknaden, men det är något som man ännu mera kan säga omde små företagen. Jag kan avslöja att Svenska metalhndustri-arbetareförbundethar tillsatt en särskild delegation, som har till syfte att arbeta fram reglersom gör det möjligt för de anställda i småföretagen att på ett verksamt sättutöva inflytande även på de områdena. Jag vUl alltså kraftigt betona att det inte alls liggertUl så att det är för småföretagen särskUt svåra problem som är aktuella ochbehöver lösas; det som behöver lösas är de anställdas problem vid de småföretagen frågor som vi kommer att återkomma tiU. Jag tror atttankegångarna då kommer att vara helt andra än de som framförts från flera hållunder förmiddagen. HerrEKINGE (fp): i återkommeroch tar i polemiserande ordalag upp den problematik som ligger i att man kankänna behov av att få en lag ändrad redan innan den träder i kraft. Han tyckerdet är orimligt att framföra sådana synpunkter på en lagstiftning som skallgälla arbetslivet, varigenom onödiga svårigheter kan uppstå att föra ut den. Ja, men man kommer ju i samma situation när man för framhelt nya lagförslag på ett sent stadium! Jag vill, herr talman, gärnaunderstryka detta för att inte intrycket från dagens debatt skall bli att det inteär rimligt att föreslå ändringar i en lag som icke har trätt i kraft. När vidärtUl som motionärer har kommit i samma situation som gjort med avseende på sin egen motion, nämligen att vi i väsentliga delarhar fått de synpunkter som vi fört fram beaktade och tUlgodosedda genom utskottets skrivning, har vi nått resultat med motionen.Då har vi främjat idén, och då har vi ställt oss på samma plan som statsrådet,som lämnar en proposition så här sent. Jag vill som sagt bara understryka detta för att intrycketav debatten skall bh att ett sådant här tillvägagångssätt måste anses heltacceptabelt. i (s): Jag vUl säga tUl att det är enviss skUlnad för de fackliga organisationema mellan att ändra tidigare lämnadinformation, beroende på att en ännu inte antagen lag ändras, och att gå utoch informera om en helt ny lag, eftersom man i det senare fallet så att säga börjarfrån början. Det medför både besvär och kostnader att ändra en information somman har lämnat. Jag reagerar egentligen inte mot ändringen i och för sig,utan jag reagerar mot att det av tidigare har upphöjtstUl någon sorts dygd att göra så här. Jag viU i stäUet peka på att det ärangeläget att visa största varsamhet när det gäller sådana åtgärder. Facklig förtroendemans ställning pä arbetsplatsen, m. m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 1 avherr , Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Stockholmbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 300Nej - 17 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av , Facklig förtroende-inans ställning på arbetsplatsen, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Stockholmbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 301Nej - 17 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 301 Nej - 17 Utskottets hemstähan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av herrar och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 15 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Nej - 47 Avstår - 2 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 15 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: