prot · FX0945 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag skall som sagt vara kortfattad, och till har jag inte mycket att säga. Det är klart att den utredning som jaghade tänkt tUlsätta skuUe arbeta utefter riktlinjen att aUa skulle få sammaskydd, dvs. samma omslutning, men inte samma ersättning. Vad vi skall diskuteraär naturligtvis hur hög grundtryggheten skaU vara. Att vi har stannat vid 35kronor innebär naturligtvis inte att detta är den slutgiltiga grundtryggheten.Men vi har då problemet inom sjukförsäkringen, där grundtryggheten är mycketlägre. Här sägs att skyddet vid sjukdom är mycket bättre än vid arbetslöshet.Det är alltså fel; trots allt är grundskyddet bättre för den som bUr arbetslösän för den som blir sjuk. Det är klart att vi skall tillgodose Landsorganisationensoch TCO:s önskemål i våra direktiv, och det leder ju fram tUl en obligatoriskförsäkring som omfattar alla. TiU i har jag inte mycket mer attsäga än att det vore ju väl om han hade rätt och man alltså kunde ökasysselsättningen väsentligt inom tillverkningsindustrin. Vi bygger emellertidvåra Uppgifter på vad som har hänt . Trots att sysselsättningenhar ökat med cirka 460 000 har den minskat inomtillverkningsindustrin, men det betyder inte att produktionen har på något sättminskat, utan det är alldeles tvärtom. FruMÄRKLUND (vpk) kort genmäle: Med risk att få samma påpekande som herrNilsson i , att jag inte tillräckligt har satt mig in i direktiven försysselsättningsutredningen, måste jag ändå hävda att jag där inte har funnitatt utredningen t. ex. skall ta itu med de rent maktpolitiska problemen. Kandet ha med långsiktiga lösningar att göra när man tillåter de s. k. marknadskrafternaatt spela vidare? Hur har man tänkt sig utvecklingsarbetet inom framtidsmässigtviktiga industrisektorer? Vad finns det för långsiktiga planer för att lösaenergiproblem och bekämpa energiförslösning? Utgår man från att man skall klarasig med det slag av statlig företagspolitik som har förts under de senaste1015 åren, med en blygsam statlig sektor och därmed en underordnad roll isamhällsekonomin? Sedan talade statsrådet om att det har vidtagits åtgärderför att utöka sysselsättningen bland kvinnorna, och han anförde statistik föratt bevisa den saken. Men en stor del av de statistiska uppgifterna har underåren använts som dimridåer för att döUa verkligheten om arbetslösheten. Och detökar ju inte tryggheten för de arbetslösa och för dem som ser sina jobb hotadenär de får veta att antalet arbetstillfällen i själva verket ökar, därför räknar deltidsarbete som heltidsarbete och trollar med andra statistiskadefinitioner. Den nedgång i arbetslösheten som arbetsmarknadsministernhänvisar till har ocksä en annan sida, nämligen den att de investeringar somkapitalisterna gör i allt högre grad går till maskiner och endast i mindreutsträckning till arbetskraften. Investeringsökningarna, eller det bättreekonomiska klimatet för kapitalisterna som det brukar talas om, kommer ju aUtmindre tiU uttryck i att fler människor får arbete. Detta är en av orsakernatill att jag inte kan vara tillfreds med det som statsrådet anger som lösningarpå dagens arbetsmarknadsproblem. i (fp) kort genmäle: Bara en Uten komplettering tUl de siffror somflera gånger har åberopats i debatten. Här har nämnts förändringen i antalet arbetslösa, ochstatsrådet har fullt riktigt kompletterat med den förbättring somskett i antalet lediga platser. När jag studerade AKU:s färska siffror fastnadejag emellertid för en siffra, som jag tycker är mycket intressant, nämligen hurstarkt antalet deltidsarbetande har ökat. Och det är inte deltidsarbetande sompå grund av arbetsbrist har tvingats att ta deltidsjobb, utan det är människorsom önskar deltidsarbete. Detta tycker jag ger oss två tankestäUare. För det förstaverifierar det vad vi från vårt håll har sagt och vad jag sade senast iremissdebatten, nämligen att ett allt större antal människor vill hadeltidsarbete och att vi bör göra allt vad vi kan för att skapa så mångadeltidstiänster som möjligt. För det andra ger det oss en liten anvisning om hurriktigt det är att vi på lång sikt går in för en målsättning samt att den arbetstiden i så fall tas ut så att vi får kortarearbetsdag. (vpk) kort genmäle: Statsrådet sade att vi inte harnågra delade meningar, och jag hoppas att det också är så. I sitt andraanförande utgick statsrådet från att satsningen i får positiva effekterför hela länet, men det hänger ju samman med den planering som måste utarbetasredan i inledningsskedet, alltså när man planerar denna stora satsning i ,Det handlar om hur man beaktar det övriga länets intressen. När statsrådet säger att vi inte har några delade meningarhoppas jag också att det handlar om våra övriga principiella synpunkter, omvikten av att man på bred front går in för att bygga ut den statligaföretagsamheten. Vi skall nämligen ha klart för oss att även med kapitalistiskamått mätt är den statliga-industrisektorn i vårt land liten, I ,, och en rad andra kapitalistiska länder är den större.Här håller vi oss ännu på femprocentsnivån, och proportionerna kommer inte attändras genom den stora och mycket positiva satsning som kommer att göras iLuleå, Men det är på det området som jag menar att det framför allt behövsframsynthet, djärvhet och socialistiska målsättningar, I annat fall kommerproblemen i stort att förvärras. Arbetsmarknadspolitiken m. m. Om åtgärder mot arbetslösheten HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Statsrådet erinrade i sitt första inlägg Arbetsmarknadspolitiken m. m. Om åtgärder mot arbetslösheten bemöta det om att vi inte bara har arbetslöshet utan att vi också har motsvarande antallediga platser. Det är riktigt. Det föranleder mig att understryka den frågajag stäUde i mitt första anförande; Är vår yrkesrådgivning, vår ordinarieyrkesutbUdning och omskolning verkligen anpassade efter tidens krav ochmänniskornas, ungdomens och samhäUets behov? Det tycks inte vara så. Nära 30000 av de ungdomar som kommer ut från utbildningsanstalterna får intearbete. Det är beklagligt. Det finns anledning att fundera över detta. Jag ärav den uppfattningen att vi inte tiUfredsställande har tiUgodosett behovet avpraktisk utbildning. Vi har i vissa avseenden satsat fel då det gäUerutbildningen. Det kanske vore anledning att noga överväga detta i den kommandesysselsättningsutredningen. Jag vill gärna understryka värdet och fördelen avatt i så stor utsträckning som möjligt förlägga utbUdningen tiU näringslivet. Jag hann tyvärr inte klara av frågan omarbetslöshetsförsäkring för företagarna. Ta t. ex. en liten mälarfirma somsysselsätter sammanlagt fyra personer, varav en är företagare. Antag att deblir utan arbete alla fyra. SkaU vederbörande företagare kunna få ersättningmåste han göra konkurs, lägga ned sitt företag eller på annat sätt skUja sigfrån företaget. Eller ta en lastbilsägare, som inte får sysselsättning. Han harkanske en chaufför. Om chauffören blir arbetslös fär han ersättning,men lastbilsägaren måste säUa sin vagn, göra konkurs eller motsvarande för attåtnjuta ersättning. Det är mycket begärt, herr statsråd! Det finns rätt många lastbilsägare uppe iNorrland som av olika anledningar inte kunnat få någon sysselsättning. Deuppfattar detta som en orättvisa. Det pågår underhandlingar om att justeradetta. Jag hoppas innerligt att de skall kunna få dispens, åtminstone om deavregistrerar sin vagn. är inte ens det tillräckligt. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: Statsrådet senaste replik förklararmycket av skillnaderna mellan socialdemokratin och när det gällerriktlinjer och åtgärder för sysselsättningen . Statsrådet påpekadeatt regeringen nu dragit upp sina riktlinjer mot bakgrund av vad som har häntunder . Statsrådet slutade där. har också sett tUlbaka på vadsom hänt . Men vi har konstaterat att problemen under1970-talet på väsentliga punkter är annorlunda. De måste därför lösas på annatsätt. trodde man t. ex. att vi skulle habrist på arbetskraft. Så är i verkligheten inte förhållandet. Trenden detsenaste året och är en annan. Vi har påvisat att det är möjligt att öka sysselsättningeninom tiUverkningsindustrin. Vi har påvisat vad som har hänt i och vadsom har hänt inför våra ögon . Vi har dessutom i vår motionvisat på behovet av åtgärder för att fä till stånd den regionala balans somalla talar så varmt för. För att åstadkomma den behöver vi sannerligen månganya arbetstUlfällen. Det är dessa nya arbetstillfällen som lättast går attstyra och flytta tiU områden som behöver dem. Vi har också kunnat konstateraatt dessa åtgärder ger effekt, t. ex. genom regionalpolitiken. Det är deeffekterna vi vill ha studerade i sysselsättningsutredningen. Har jag på denpunkten tolkat utredningens direktiv förnegativt kan ingen vara mer glad än jag. Statsrådets uttalande i vad gäller tron på industrinsmöjligheter att skapa ytterligare sysselsättningstiUfäUen har, tycker jag, gettbelägg för mitt första intryck, nämligen att socialdemokratin inte har någonstörre tro på den möjligheten. (vpk) kort genmäle: Landets arbetsmarknadsminister är tyst som enmussla när det gäller de stora frågorna, och det får han naturligtvis vara. Mendet är ändå så att socialdemokratin när den bröt igenom i dettaland gjorde det mycket därför att partiet framstod som en förkämpe för en heltannan socialpolitik, framstegspolitik, än den som de gamla borgerliga partiernahade representerat. Jag skall inte ta några exempel i det här sammanhanget,eftersom det skulle göra mitt inlägg alldeles för långt. Jag viU ändå framhåUaatt det under de år som gått har gjorts stora framsteg på socialpolitikensområde. SAP kom under gångna år att framstå för väljarna som en förkämpe påsocialpolitikens område. Socialdemokraterna har suttit i regeringsställning imånga år, men det kanske finns plats för eftertanke i anslutning tiU denpolitiska situation som vi befunnit oss i och som kommer att skärpas undan förundan. Ni erkänner själva att ungdomen flyr partiet, att de unga väUarna går.Det är självklart att vi kommunisterna inte har någotintresse av att se ett svagt socialdemokratiskt parti. Vi viU inte ha någonborgerlig majoritet i denna kammare. Sedan vUl jag säga några ord till de borgerliga innan jagslutar mitt anförande; jag ser att tiden nästan är ute. Det har talats varmtför arbetslöshetskassor och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, men alla idenna kammare som var med kommer säkert mycket väl Uiåg hur deborgerliga partiernas representanter bekämpade fackföreningsrörelsen och demsom skickats ut från fackföreningarna för att få arbetarna med i de frivUligaarbetslöshetskassorna. Vad använde man då för argument? Jo, arbetslöshetskassorskall inte finnas i detta land. De kommer att bidra till enunderstödstagar-anda, sade man. Inte minst det gamla bondeförbundet var enlivlig anhängare av den propagandan. Men arbetarrörelsen kämpade igenomarbetslöshetskassorna den gången. Därför tycker jag det är litet förmätet närborgerliga ledamöter av denna kammare nu vill ta äran av att ha varit med ochkämpat för arbetslöshetskassorna och arbetslöshetsförsäkringen. började med att säga att jagvar tyst som en mussla. Det är rätt rimligt att man sitter tyst i bänken när enannan människa står i talarstolen. säger vidare: Vi i vänsterpartietkommunisterna vill Inte medverka tUl en försvagad socialdemokrati. Vad är detdå ni hållit på med ? Det är just att försöka försvaga socialdemokratin. Den socialpolitik som vi har fört har utvecklats undan förundan. Den är mycket effektivare än när vi började. Vi har gått steg försteg. Det är vår metod, och den kommer vi att fortsätta använda. Arbetsmarknadspolitiken m m. Om åtgärder mot arbetslösheten Arbetsmarknadspolitiken m. m. Om åtgärder mot arbetslösheten Ett gammalt kinesiskt ordspråk säger att om man skall gå en tusenmUafärdmåste man ta det första steget. Vi vandrar på steg efter steg. och jag har säkert delade meningar i mångastycken, men jag sade att vi inte har delade meningar om utbyggnaden av NJA iLuleå och de positiva följdverkningarna av denna åtgärd. Där tror jag att vihar samma mening - har vi inte det är det bara att beklaga. Jag tror attutbyggnaden får positiva verkningar. Men den innebär inte att vi kan ge upplokaliseringspolitiken. Vi måste naturligtvis satsa ännu mer i det inrestödområdet precis som vi har gjort tidigare. Fm stadde en rad frågor som hon inte hade funnitlösningar på i direktiven. Det är nu rätt rimligt, för just de frågor som fruMarklund ställer är de som sysselsättningsutredningen skall försöka klara utoch ge svar på. Jag har sagt en gång tidigare att utredningsdirektiv barapresenterar problemen. Svaren skall komma tiU genom arbetet i utredningen. Denledamot från vpk som kommer med i sysselsättningsutredningen får bry sitthuvud med att finna lösningar tillsammans med de andra. Jag vidhåller på det bestämdaste att jag inte harskönmålat situationen då jag anfört siffrorna på sysselsättningen förkvinnorna. Det är inte bara antalet sysselsatta kvinnor som har ökat utanarbetslösheten bland kvinnor har gått ner. Dessa siffror är officiella och äringen skönmålning. TUl vill jag bara säga att även om man infören allmän arbetslöshetsförsäkring måste man i den lösa de problem förföretagarna som aktualiserar. Ett principbeslut hjälperinte; man måste sätta sig ner och knäcka frågan, och det har vi inga delademeningar om. Men det finns ingen färdig lösning utan den mäste man försökaarbeta fram, och den är mycket invecklad - det vet både och jagsom har sysslat med dessa frågor. Till i vill jag säga att det intebara är i som industrisysselsättningen har gått ner medan produktionenhar ökat mycket kraftigt. Den har gått ner ännu mer i de är alltidföre oss där. De har emeUertid inte satsat på den offentliga sektorn, så de harmycket värre arbetslöshet än vi. Vi har nödgats notera enminskning i industrisysselsättningen, men den totala sysselsättningen har ökattack vare att vi medvetet har satsat pä den offentliga sektorn. ser vi framför oss att vi även måstevara beredda att satsa på den offentliga sektorn. Vi kommer att få det jobbigtnog med att ersätta alla de sysselsättningstillfällen som försvinner inomindustrin. Det är ju vad som händer: Det försvinner sysselsättningstillfälleninom industrin. Vissa tillverkningsprocesser försvinner och nya måste kommatiU. Det är en rätt hög ambition att säga att vi skall se tillatt bevara sysselsättningen inom industrin. Det kommer att innebära en enormproduktionsökning. HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: Jag trodde att det var något mer än satsningenpå 80 som och jag var överens om. Jag åberopade isammanhanget tidigare den formulering i interpellationssvaret där det står:"Det krävs en större planmässighet än tidigare för att klara såväl fullsysselsättning som den vidare målsättningen arbete åt alla." Det gör attjag ännu har en smula hopp kvar om att den nya arbetsmarknadsministernskonsekvens och handlingskraft skaU föra fram tiU en större planmässighet. Men då är vår slutsats klar: Vi klarar intesysselsättningen med de metoder som man har använt sig av . Vi trorinte heller att man klarar den med en våldsam expansion inom den offentligasektorn, även om vi kan medge att det finns plats för förbättrad service påolika områden. Med planmässighet menar vi att sysselsättningen framför alltmåste garanteras genom en ökning av industrisysselsättningen, genom attkapitalbildning, investeringspolitik, utveckling och forskning kommer undersamhällelig kontroll och att investeringarna verkligen styrs av samhället och inteav privatkapitalister aUtså att staten på bred front också måste gå in somföretagare. A rbetsmarknads-politiken m. m. Om åtgärder mot arbetslösheten (vpk) kort genmäle; Detta att direktiven till en utredning skaU vara till föratt teckna problemen var just anledningen till de frågor jag ställde. Jag hadeinte funnit att de problemen hade tecknats i direktiven. Men om så är fallet ärdet bra, då skall vi inte tvista om den saken. Målet för sysselsättningspolitiken kan inte sättas så lågtsom vid att bara minska arbetslösheten det måste också vara fråga om att ökaantalet arbetstillfällen så att alla som önskar det skall få ett meningsfulltarbete. Ambitioner av det slaget kan, som jag har sagt, inteförverkligas förrän i en socialistisk planekonomi. Men redan nu måste politikeninriktas på det målet. Statsrådets önskan att sysselsättningsutredningensarbete skall få det resultatet hoppas jag verkligen skall infrias. I varje fallkan statsrådet vara övertygad om att mitt partis representant i den utredningenkommer att hålla de frågorna aktuella. Fru tredje vice talmannen anmäldeatt herrar Lorentzon och anhåUit att tUl protokoUet fä antecknat attde inte ägde rätt till ytteriigare repliker. På förslag av fru tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dettabetänkande samt behandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden tiUkl. §17 Interpellation nr 56 om förkortad väntetid för erhållande av ögonprotes Ordetlämnades på begäran tiU HerrGLIMNÉR (c), som yttrade; Det finns i vårt land ca 10 000 personer somanvänder ögonprotes. Sådana proteser är statsbidragsberättigade. Det har dockframkommit att det för många är svårt att utan stora ansträngningar och långa väntetider få en individuellt avpassad protes utprovad och tillverkad.Detta beror på att ögonprotesförsöriningen i vårt land sker genomprivatpraktiserande protestekniker och ögonkonstnärer som vanligen reser runti landet och har mottagning endast någon dag på varje plats. Det finnsingen samhällelig kontroll över denna verksamhet, och det görs såvitt jagkänner till inget för att ge utbildning för protestillverkare. Detta kan påsikt komma att leda till än större problem för de personer som behöverögonproteser. Såväl av kosmetiska som av medicinska skäl är det mycketangeläget att de personer som är i behov därav kan få individueUt avpassadeproteser utan alltför långa väntetider. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tiUstånd att tiU herr socialministern få ställa föUande fråga: Är statsrådet beredd medverka till att underlätta förpersoner som är i behov av ögonproteser att erhålla individuellt avpassadesådana? Denna anhållan bordlades. § i 8 Interpellation nr 57 om åtgärder mot skolelevers drogmissbruk Ordetlämnades på begäran till HerrJOHANSSON i Skärstad (c), som yttrade: TUl skolans viktigare uppgifter hör att ge deunga förmåga att leva i vårt samhälles sociala system. Skolan måste i sig sessom en social enhet, vars uppgift är att stödja eleverna så att de kan stå emotde svårigheter som uppkommer i vårt aUtmer avancerade samhälle. Vårt samhälle innebär, inte minst för en ung människa,många svåra påfrestningar, vilka på ett genomgripande sätt kan försämramöjligheterna till ett normalt liv i samhällsgemenskapen. Många orkar inte ståemot det tryck som uppstår och flyr därför in i ett missbruk av stimulantia. Hemmen har det yttersta ansvaret i vad gäller att stödjade unga. SamhäUet har emellertid bl. a. genom skolan en uppenbar skyldighet attstödja föräldrarna i deras strävan att ge barnen en utvecklingsbefrämjandeuppväxtmUjö. Skolans insatser har främst varit inriktade påatt sprida information om olika gifters skadeverkningar. Denna upplysningsverksamhethar uppenbarligen inte varit ett tiUräckligt starkt medel för att hålladrogmissbruket bland eleverna tillbaka. kan skolans insatser tUl och medha skapat en viss nyfikenhet hos eleverna och därmed motverkat sitt syfte. Drogmissbruket är på en del håll relativt utbrett. Detfinns tecken som tyder på att vårt land kan drabbas av en ny och merintensiv narkotikavåg. Det finns därför motiv för att de förebyggandeåtgärderna i skolan intensifieras men också för att effekterna av de hittillsgjorda insatserna i vad gäller att motverka giftanvändning bland barn ochungdomar redovisas. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att tUl herr utbildningsministern få ställa föUande fråga: Anser statsrådet det vara motiverat att utveckla demetoder som används i skolan i syfte att förebygga giftanvändning blandeleverna? Denna anhållan bordlades. § 19 Utsträckt motionstid Ordet lämnades på begäran till FrökenELIASSON (c), som yttrade: Jag hemstäUer att kammaren viUe besluta atttiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:ts proposition1974:28 angående den statliga kulturpolitiken måtte med hänsyn till ärendetsomfattning utsträckas till första plenum efter . Denna hemställan biföUs. § 20 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts propositioner Nr 14angående studiesocialt stöd Nr 19angående anslag tiU kronofogdemyndigheterna Nr 34 angående anslag för /75 tUlbyggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde Nr 64angående finansiering av ett nytt stålverk i Nr 69 angående vissa energibesparande åtgärder Nr 73 medförslag tUl lag om bevarande av bokskog, m. m. Nr 74 angående ökade produktionsbidrag för dagstidningar § 21 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 1623 av i och avlämnadi anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:32 med förslag till gruvlag m. m. Nr 1624 av herrar ochAndersson i avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:42med förslag tiU inkassolag m. m. Nr 1625 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1974:55 med förslag till lagom fortsatt gUtighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med internationeU bakgrund § 22 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att följande enkla fråga denna dag framställts,nämligen av Nr 126 () tiU herr kommunministern angåendetidpunkten för slutförande av landstingens arkivutredning: När förväntas resultatet av den utredning rörande gallringi landstingskommunernas arkiv och därmed sammanhängande frågor som tiUsattesenligt Kungl. § 23 Kammaren åtskUdes .