prot · FX09134 · 1974-12-31 00:00:00 — Belräffandesakfrågan - pensionslittskotlen - som är mera inlressanl, vill jag säga all fruHåvik fär läsa pä lilel. Man kan inte argumentera ulan all ha en sakligbakgrund. Vi följer exakl vår gamla moiion, ingenting annal. Innehållet i detförslag som föreligger från oss är grundai på den gamla molionen. Vad somskell sedan denna väckies är atl förslag framlagts i propositionen om allförbättringar skall genomföras under yllerligare tvä är. Det är också vad vi nuförestår. Vi hamnar pä en högre slutlig andel av ålderspensionen, nämligen 48proceni, efler en ärlig höjning avpensionstillskollens beräkningsandel, medan moisvarande andel enliglproposiiionens förslag skutte bli 41 proceni. Enligl della förslag ökas andelenmed årtigen försl fr. o. m. den t . Säligger del till med våra lidigare molioner. Hoppet om atl propositionen skulleråka vara bättre för pensionärerna än vpk-molionerna i det avseendet är alltsågrusal. Jaghade vidare väntat mig all del förhällandd alt framstår som pådrivareskulle komma all las upp. Jag väntar nu bara pä atl socialdemokralerna skallgå ut med sill propagandamaterial på arbetsplatserna och säga all de kämpatför en pensionsreform och genomdrivit en sådan. Men alla parlier har i dagsagl alt de kämpat för della och blivit tillfredsslällda. Den som lyssnar pådebatten utifrån måste fråga sig: Vilka har de olika partierna egentligenkämpal mol när del gälll en sänkning av pensionsåldern? Vilka harsocialdemokralerna konkret haft atl kämpa mol? Cenlern påstår atl man kämpalmol regeringen, och moderalerna försöker påstå delsamma, även om del verkarmindre trovärdigt. Också hävdar delsamma. Vilka molslåndare harhindrat socialdemokraterna frän all genomföra denna reform för länge sedan? iNenneshotm (c) kort genmäle: Några ord avfru ger mig anledning lill en replik. Pensionsliltskollenär ju tillkomna för alt vara en slandardsäkring för folkpensionen. Alt manskulle koppla dem, , lill ATP-systemet mänga år efteråt kunde ingenmänniska vela om. FruHåvik ställde frågan, om man i när man lägger fram förslag till socialareformer också brukar vara villig all betala dem. precis samma fråga tittfru som ställde till statsministern . Statsministernkunde naturligtvis inte svara men försökte komma undan pä ett billigt sättgenom alt säga: "Jo, det har nog funnits någol sådant lillfätle." Jagvill alltså fråga : Har cenlern när den har lagt fram ellförslag pä della område vägrat all vara med och belala? Man kan inte baraslänga omkring sig påståenden; de bör i varje fall vara något sä när sakligtgrundade. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Hen () kortgenmäle: tyckte atl och jag hade delat upp debatten påelt finuriigt säu. log de reservationer som kostar pengar därföratl de gäller reformer, och jag skutte föra debatten kring reservaiionen 9, somgår ul på all spara pengar. Nuförhåller del sig kort och goll så, all vi från moderal håll har gått med päfinansieringen av alla pensionsförbättringar. Den saken är hell klar. Däremolhar vi gåll emol de uttag som avser all finansiera skallesänkningen. HerrRingaby har lidigare moliveral vår linje: vi anser alt det är fel allanvända socialförsäkringsavgifler för skattesänkning. Såtill den aktuella reservationen 9 angående ATP-avgiften. Vi har hävdatden uppfattningen all del pågår en överlillväxi av pensionsfonderna. Del är vårgamla linje som vi fortfarande driver. Till della kan läggas all förslagetskall gälla fr. o. m. 1977, och i vår motion har vi också klarl fastslagit atlvi skall återkomma till frågan. Vi har alltså icke gjort dl slutligtslällningslagande, ulan vi skatt se hur den ekonomiska siluaiionen isin helhet kommer all le sig. FruHÅVIK (s) kort genmäle: Del är alldeles självklart all jag inte kriliserade innehållel i herrOlssons i anförande. Jag konstaterade bara hell kort atl hans frågorredan hade blivit besvarade under dagens debatt. Och jag beklagade att inteherr var med när frågorna var hell akluella, för då hade vi sluppiförlänga debalien vid denna lidpunkl. i Nennesholm sade all man från cenierns sida alllid varii beredd allvara med och lägga fram förslag när del gäller finansieringen av socialareformer. Hur del har sett ut i andra utskott vill jag inte ullala mig om, herrMagnusson. Men i socialförsäkringsulskollel har del längsla man kunnal siräckasig lill varii en formulering om atl cenlern är givelvis beredd alt diskuierafinansieringen. Men några konkreta förstag i något ärende som vi har haft allbehandla i ulskottel harjag i varje fall under mina år isocialförsäkringsuiskoiiet aldrig sett. Detla gäller lill en het del i andralaguiskoiiel, som föregick socialförsäkringsulskollel. anser -och vi vel att man har den uppfallningen Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. i moderaia samlingspartiet- all uttagen till ATP-fonderna är för höga. Men det är ju alldelesobestridligt atl ni här i era reservalioner begär förbäiiringar på vårdsidan,när del gäller atl beräkna pensionspoäng och i form av tidigareläggande avvårdbidragen. Ni lalar där om alt del skulle innebära små administrativaproblem. Dessulom skulle denna förskjutning inte innebära några siörrekoslnader. Menvarje sådant förslag innebär ändå koslnader, och uttaget lill AP-fonderna lärväl inte vara så högt som ni befarar och är ängsliga för. Fondernas tillväxthar ju inte skett i den takt man hade räknal med; del har blivit en väsentligminskning. Det finns kanske andra moliv bakom synpunkterna pä tillväxten avAP-fonderna som jag inte här skall gå in på. Men då borde man la konsekvensernaoch inte föreslå yllerligare uttag ur AP-fonderna, när man inte vill vara medoch finansiera. iNennesholm (c) kort genmäle: Herr talman! Jag vill bara konstatera att fruHåvik, liksom andra socialdemokratiska talare som påstår atl vi någon gängskulle ha lagl fram ell förslag ulan att vi ville vara med och betala, hadelika fel som förut. Till kammarens protokoll vill jag säga atl det är all faramed osanning. HenFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: Jag noterar med lillfredsslällelse alt även om inte direktacceplerar moderaia samlingspartiets linje i fråga om vår syn på AP-fonderna,så är det i varje fall en polilisk realitet från vår sida. Vårvärderade ulskotlsordförande nämnde från talarstolen - ochjag tror honom pä hans ord - au AP-fonderna lyvärr, som han uttryckte sig,inte hade växt med det antal miljarder som var beräknat. I ställd för 10miljarder hade del blivit 8. Del är lillräckligl för all vi skall kunnaargumentera för vår linje. FruHÅVIK (s) kort genmäle: Till i Nennesholm, som vill ha inskrivet i protokolletatt jag har faril med osanning, vill jag säga: Är det så att ochcenlern anser att man har kommit med förslag lill finansiering om man enbartskriver i en moiion all man är beredd all diskuiera finansieringen? Är del,, delsamma som alt ange hur man vill finansiera en reform ochomtala vilka krafttag man är beredd lill. i så fall hade jag fel. Men jagIrodde au man ville siräcka sig en aning längre och gä djupare in i frågorna omhur man vill betala förstagen. Det är del jag inte har sell några prov på. Jag har inte accepterat er syn på AP-fonderna. Jag har barakonstaterat all den har funniis . Vi har upplevt i ulskottel -och jag tror ledamölerna i fier ulskoll - all man från ert partis sida med allamöjliga medel, bl. a. molioner, har försöki atl få AP-fonderna att betalaförslagen. Däremol har man ställt sig ytterst kallsinnig och ibland hell avvisandenär det har gällt all öka dessa fonders möjlighet atl bli ddinstrument i samhällel som har varit till sådan oerhörd nylla för oss. Herr andre vice lalmannen anmälde alt herrMagnusson i Nennesholm anhållit alt titt protokollet fä antecknat atl han inteägde rätt till yllertigare replik. HenMUNDEBO (fp): Del var en vårnatt som riksdag beslutadeom en allmän pensionering. För all vara exakl var del natten mellanden 21 och som beslutet fattades. Det var den första siörre socialareformen i värt tand, inte därför au pensionsförmånerna var bra, för det var deinte - resurserna Kr en bra pensionering var begränsade - ulan därför all beslutetgällde en allmän pensionering. Alla skulle få rätt lill en folkpension. Delhar hänl myckel . Nya pensionsformer har tillkommit och pensionernahar blivit större. Men pensionsåldern är oförändrad. Den blev 1913 ochden har kommii atl stanna där. Samlidigl har man i andra länder bestämt sig för65 år, ibland 63 eller l. o. m. som en allmän pensionsålder. finns några viktiga omständigheter atl la hänsyn till dä man jämförpensionsåldern och i olika tänder: Vi har rätt till förtida och uppskjutetpensionsuttag - det finns en räll alt fä sin ålderspension före etternågra år efler . Vi har generösa regler för förtidspension som gersärskill goda möjligheler för människor all få pension. Vi har olika avtal pä arbetsmarknaden som ger storagrupper rätt till en lidigare pension, ofta . Detlaär vikliga fakta då vi jämför svensk och utländsk pensionering. Det är rikliglalt den allmänna pensionsåldern är hög i , men många människor har somsagl också rätt alt några är före den åldern få en pension. Detär emellertid ändå betydelsefullt att vi nu genomför en sänkning av denallmänna pensionsåldern. Den pensionsreform vi kommer au falla beslut ombelyder ökad trygghet och siörre rättvisa för många människor - alla kommerall få rätt lill en fult pension fr. o. m. Delär också belydelsefultl all i della sammanhang de som redan nu har pension fårbättre pensioner och framför allt all förtidspensionärerna får en väsentligförbättring. Slutligenär del betydelsefullt all vi lar ett steg mot ufiämning av de giftas och deogiftas pensioner. Del blir visserligen också i framliden så atl två syskon sombor tillsammans får bällre pension än två makar, men vi måste gå stegvis ochsmåningom nå målet med en individuell pensionering. Dagensdeball har i myckel handlal om när en pensionsreform skall genomföras och vilkapartier och vilka människor som snabbast har Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. vetat genomföra en sådanreform. Den debatten skall jag inte fortsätta. Om rättvisan skall segra ocksådå del gäller historieskrivningen bör man dock tillägga all alla parlier harbetraktat en pensionsreform som betydelsefull. Del har varit delade meningarom när det varit finansiellt och tekniskt möjligt atl genomföra en reform ochvilka inslag i en pensionsreform som skall sällas försl. Jag och mill partiskulle gärna ha sett alt denna reform redan hade varit verklighet, men denkostar ju ändå en hel del pengar och vi är medvelna om all del behövsomfallande förhandlingar för all klara en omläggning. När pensionsexperternasäger all de i. o. rn. har svårt all klara sill jobb inom den ram de får genomdet beslut vi nu skall falla, så säller vi lilllro lill detta. Debatteni dag och delvis också gårdagens skaitedebaii har handlal om finansieringen.Jag skatt inte forlsalla heller den debatten. En sak vill jag dock poängtera.Om rättvisan skall segra också då det gäller all beskriva effekterna för stat,kommuner, företag och anslällda av en höjning av socialförsäkringsavgifternajämfört med andra finansieringsal-lernaliv, så är del inie korrekl all säga allkommunalskallerna och förelagens koslnader höjs lill följd av delfinansieringssätiel, eller all avgifterna har satts högre än som behövs förall finansiera folkpensioneringen. Eflerdagens beslut åslerslår en betydelsefull reform, nämligen den all få en siörreröriighel i pensionssystemet, att ge människor rätt all inom vissa ramar självabestämma tidpunkten för sin pensionering. Del måste ju vara fel på dl syslemsom förutsätter att alla människor, som inte är sjuka etter annars har nedsaiiarbetsförmåga och därför kan få förtidspension, skatt arbela pä hetiid framlill en viss dag, det må vara vid 67 eller eller någon annan ålder, föratt sedan på en gång lämna arbetsmarknaden, avslå från förvärvsarbete och levapä pensionen. Åldrandet är ju i hög grad individuellt. Ingen blir gammal överen natt, även om våra pensionslagar ulgår från del. kan för en delmänniskor vara en för hög pensionsälder, för andra är den för låg. Det kan intevara rimligl att ha samma pensionsälder för alla. Del måsle bli lika normaltall gå i pension vid t. ex. 63 som vid 65 eller . Delär inte heller bara fråga om själva pensionsdagen, alltså vid vilkel datum ilivet pensionen skall börja utgå, ulan del gäller också atl smidigare kunnaväxla från arbetsliv till pensionärsliv. Del från social och medicinsk synpunklbästa måsle vara all stegvis minska arbetsinsatsen både i fråga om intensitet ocharbetstid. Del borde finnas möjlighet till elt deltidsarbete och endellidspension. Jag tror alt de flesta också enligt dl framlida pensionssysiemkommer att arbeta fram till en viss pensionsålder, en viss pensionsdag. Men endel vill sluta lidigare, andra vill arbela längre, vissa vill"trappa av" före pensioneringen, och några vill kanskeforisätia en lid efter den dag man beiraktar som pensionsdag. Ddkan invändas all del finns möjlighet lill förtida och uppskjutetuttag inom den allmänna pensioneringen. Man kan få ålders- pension som 63-åring ellersom 70-åring. Det är rikligt. Men det är inte så många - knappt 10 proceni -som har utnyttjat detla. Och det beror inte på att behov och önskemål om siörreröriighel skutte gälla bara en mindre det av pensionärsgruppen. Det beror på ausystemet jusl nu inte är tillräckligt bra. Stark reduktion av pensionen vidförtida uttag, gamla traditioner och otillräcklig information har gjort altmånga pensionärer vall pensionering vid 67-årsdagen även om de skutte haönskal någonting annal. Pensionslagarnamåsle möjliggöra för människor alt välja olika pen-sionsallernativ. Jag irorall pensionsälderskommilién inom en nära framlid kommer au framlägga förslagsom möjliggör för all falla ett beslut i den frågan. Delär en siörre röriighel i pensionssystemet som många socialarbetare, läkare,forskare och fackliga förtroendemän framhåller som det väsentliga. Jag villbara nämna ell exempel. utkom en siörre studie avarbetskraft före och efter pensioneringen - sociologen bokArbeie etter frilid. Han säger att man i första hand måste salsa på ellpensionssysiem som är smidigare, rörligare, som ger människor rätt att trappaav, att få dra sig tillbaka och komma åter lill arbetslivet. För att nå detkrävs inte bara en lagsiiftning, del är kanske inte ens i första hand enlagstiftningsfråga. Del gäller värderingar på arbetsmarknaden och isamhällslivet, värderingar som är bundna i traditionellt länkande. Bådearbelsgivare och arbetstagare har vuxit in i systemet med en besiämdpensionsålder, och det gäller att vinna förslåelse för ell rörligare sysiem,mer anpassat lill skiftande behov och önskemål, med möjligheler titt förkortadarbeislid, dellid och med bällre arbetsmiljöer. En medverkan frånarbelsmarknadens parter är därför nödvändig för atl en pensionsreform skallfungera på ell bra sätt. Jagvill underslryka vad arbetslivet betyder jusl i pensionssammanhang. hårtarbetsliv kan stå ul människor redan . Jag hade möjlighei altnågra veckor sludera pensionering och arbetsmarknad i . Från mångahåll för man där fram en pensionsmodell som man kallar för ''30 and oui"- i arbetslivet och sedan pensionering. Det är, som jag ser del, intenågon bra lösning. Dagens beslut om 65 är som allmän pensionsålder är nog intesista ordel. 1 framliden kan man komma all falta beslut om någon annan åldersom allmän' pensionsålder. Men jag skulle önska atl vi inte redan nu startar enny tävlan om fortsatta sänkningar av pensionsåldern. Del är en angelägen -kanske t. o. m. en mera angelägen - social reform alt ge 60-åringarna,63-åringarna, 65-åringarna och också de 67- och 70-åringar som så vill,möjlighet alt få ett förvärvsarbete, möjlighet till elt sådant arbetsliv ochsådana arbetsmiljöer där de känner sig välkomna atl sianna kvar och jobba.Della är också en vikiig pensionsreform: all ge de någol äldre möjlighet attjobba. Jag har sagt i tidigare pensionsdebatter och vill än en gång betona allen allmän pensionsålder vid är en bra reform. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. men att en ännu bättrereform är en rörlig pensionsälder med som riktpunkt och räu alt ta ulpensionen lidigare eller senare eller au under viss lid la halv pension ochdelvis forlsalla atl förvärvsarbeta. Del är ell beiydelsefulll beslui som vikommer all falla , men ännu mera betydelsefullt blir det då det får sinkomplettering genom ell beslut som jag förutsätter att kommer attfalla näsla år, så all båda reformerna - om sänkt och om rörlig pensionsälder- kan böria gälla på , . Jag yrkar bifall lillsocialförsäkringsulskollels belänkande nr 32. i (c): 1 debattens slutskede skall jag inte bli långrandig, men jag vill ändågöra några kommentarer. Harman som jag suttit med i andra laguiskoiiel under heta 1960-lalel och varit medom au diskuiera de här frågorna och därvid sländigi moll en negaliv insiällninglill cenlerförslagei om sänkt pensionsålder, är del naturligtvis intressant attfå vara med , när vi nu äntligen har nått målet all få igenom elt sådaniförslag, trots att del blivit en fördröjning. Jaglyssnade med särskill slorl intresse till statsministern, när han stod italarstolen och sade ungefär så här: 1 början av den här hystes storafarhågor för hur det skulle gå att arbela i del dödläge som uppkommii. Men hansade också att det rådslag som böriade med handlingsförlamning har förbyns ihandlingskraft. Del var rätt inlressanl att höra della; det var lilelannoriunda än vad vi fick höra i valrörelsen om social nedrustning, om atlpensionerna var hotade osv. HerrPalme lalade också om alt spela grammofonskivor. Jag måsle säga all dengrammofonskivan som spelades i valrörelsen lydligen blev utsliten - del var enny skiva som spelades upp . Han angrep därför all vi, som han sade,inie har bytt skiva. Ja, jag är medveien om all vi inie har ell lika slorl ochomfallande skivalbum som , men jag vill säga all den skiva i denhär frågan - för atl använda bildspråk - som vi lade på i början av1960-lalet var av så god kvaliid, all vi inie har behövt byta den, ulan den harhållil fram lill denna dag! Dd inlressanla är au även om inie den socialdemokraliskaregeringen och den socialdemokraliska riksdagsgruppen lyssnade på den skivanunder 1960-lalel, sä lyssnade ändå många andra människor på den skiva omrättvisa när del gällde pensionerna som cenlern spelade. Manhar försöki - var senasl inne på del - att komma ifrån sin negativainsiällning under 1960-ialei genom all säga: Men cenlern har ju inte laglnågol förslag lill finansiering! är bara eu säu att försöka komma ifrånden negativa inställning som man har intagit under 1960-lalet och ända in på1970-iald. FruHåvik läste ur sociatförsäkringsutskottets betänkande och sade att del varprecis detsamma som sades i andra laguiskollet. råkade jag silla i andralagulskotlel under hela 1960-lalet, och jag vel därför vilka motiveringar somanfördes de olika åren. Del är bara all läsa historia för den som vill göradel. Jaghar varii med om många utredningar, men när vi fått direkliven har där inteställ någonling om hur förslagen skulle finansieras. Vi har fåll reda ul vad deskulle kosla och ibland föreslå finansieringsform. Detsom man nu försöker föra fram är en eflerhandskonsiruklion. Omsocialdemokralerna hade haft viljan all genomföra denna reform hade de välockså haft förmågan all finansiera systemet. Sedanskatt jag bara göra en lilen kommentar titt vad var inne på. Vihar sagl all del här inte är del slutliga målet ulan all del finns mycket atlgöra ännu på pensionsomrädd. Det latas ofta men diffust om röriigpensionsålder. Jag har inte fåll klart för mig -jag hoppas alt ulredningenkommer fram titt det-vad rörtig pensionsålder egentligen innebär. Någon gångmellan 1962 och 1964 framlades förstag om alt den som inte orkade arbela förfullt skulle få möjlighet all la ut en del av sin pension, exempelvisfolkpensionsdelen, men det förstagel vann då inget gehör. Jag vill heltinslämma med i atl del skulle bli ännu bättre om den reform som nuskall genomföras kompletteras med en form av röriig pensionsålder. Jag yrkar bifall till de reservationer som har avgivits av ceniernsrepresentanter i utskottet. Under detta anförande övertog herr latmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrNILSSON i (s): 1 det betänkande som har debatterats under ganska många limmarförestås vidgade folkpensionsförmäner, innefattande bl. a. förbättradhandikappersältning. Förvissa handikappade uppstår väsentliga merkostnader på grund av handikappet. Delär en angelägen uppgift för samhället all läcka dessa koslnader sä auhandikappade inte får en sänkt standard och svårighet att delta isamhällslivet. Det nu föreliggande förslaget medför en klar förbättring förflera grupper av handikappade. Ulom synskadade och döva skall i fortsättningenockså gravt hörselskadade vara tillförsäkrade handikappersättning med minst 30proceni. Däremol har man inte i proposilionen velat fastställa någonautomatisk räll titt handikappersättning ål gravt rörelsehindrade. Vid prövningav rällen lill handikappersättning skall för denna grupp bedömas om försäkrad isin dagliga livsföring är i behov av mera tidskrävande hjälp av annan etter färvidkännas belydande merkostnader på grund av funktionsnedsättning. Medan densom är blind, döv eller hörselskadad alltid anses ha sådant hjälpbehov ellersådan merkostnad, skall man även i fortsättningen individuellt pröva den gravtrörelsehindrades situation. Detär just på denna punkt som jag i elt särskilt yttrande har velat markera enannan uppfallning än den som ulskollet har. Del är för mig hett ofattbart har kunnal göra en sådan avgränsning. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. att även de gravtrörelsehindrade, alltså de som har en väsentlig funk-lionsnedsällning i armaroch ben, borde ha rätt lill handikappersältning enligt generella regler. Detföreligger annars stor risk att dessa, med den utformning som förslaget harfåll, inte kommer all få någon ersättning, eftersom brister i förmågan all rörasig är väldigl svåra alt mala. Delsamma gäller de merulgifter elt sådanihandikapp förorsakar. Jagvill gärna citera ulskollsbelänkandel på s. 53: "Au en blind eller engravt hörselskadad verkligen är svan handikappad och all hans handikapp mednödvändighei föranleder vissa merulgifter ligger i sakens natur. Delsamma kanenligt utskottets mening visserligen sägas också om dem som är gravtrörelsehindrade. Med hänsyn titt svårigheterna att genom en förfatlningsmässigreglering bestämma när elt rörelsehinder skatt anses så gravt all det bör ge engenerell rätt till handikappersättning anser utskottet sig emellertid böragodta förslaget i proposilionen all frågan om en röretsehindrads räll tillhandikappersättning bör avgöras efler prövning i varje särskilt falt." Jaglycker all det är en underlig molivering för alt avgränsa rörelsehindrade frånden generella rällen lill ersättning. Jag vill påstå all del absolut inte kanvara svårare att bestämma graden av ett rörelsehinder än t. ex. av enhörselskada. En person som är helt bunden lill rullstol har lika slorlhjälpbehov och minsl lika stora merkostnader som en blind, döv ellerhörselskadad - del vågar jag med bestämdhet påstå. Altinte också de gravt rörelsehindrade får en generell räll lill han-dikappersällningär, som jag ser del, en slor brist i en i övrigt ganska bra reform. HenFREDRIKSSON (s): Jag skatt inte mycket föriänga debatten. Jag vill bara säga all jagmyckel väl förslår de bekymmer som i Kris-lianstad har, med den slällninghan intar inom handikapprörelsen. Jag vill emellerlid lillägga all hela dennaproposiiion andas en myckel välvillig insiällning lill de rörelsehindrade, ochjag är övertygad om att de uppmjukade regler som införs skall medföra atlberörda myndigheier vid sin lillämpning av beslämmelserna kommer all följaandan och meningen i departementschefens uttalande i proposilionen.