prot · FX09123 · 1974-12-31 00:00:00 — De senaste årens stora reformer inom den svenskafamiljepoliliken visar för övrigt hur föråldrad och inaktuell moderaternasrapport lill stor del redan har blivit. Moderaternasäger au moderskapsförsäkringen i ell av jämförelseländerna normall utgårunder . Det skall inom parentes sagt vara . Men, herr afUgglas, Ni nämner inte de förutsättningar som gäller för denna rätt. Villkoretär att modern är individuellt ansluten lill försäkringen. Av nära 5 miljonergifta arbetande kvinnor i landet, som var försäkrade är 1970, var.nära 4miljoner försäkrade via mannen, och dessa var endast berättigade till en engångssummapä ca . I är varie individ, även kvinnor,självständigt försäkrad. i rapporten lar fram rader av sådana här exempel och hävdar altde länder, från vilka exemplen hämtats, ligger före oss kan man verkligenfråga: Är del med liknande regler moderalerna vill "förbättra" ochförbilliga den svenska Irygghetspoliliken? Fördet tredje: Jag vill slå fast all del i är vårdbehovet och intebetalningsförmågan som är avgörande för vilken sjukvård man får. gälleralla här i landet. Moderatrapporlenhar ett avsnitt som behandlar sjukförsäkringens ersättning för värd, men manundviker att närmare gå in pä värdförhållandena i de olika länderna. Härskulle annars sannerligen intressanta jämförelser kunna göras över hursjukvärden organiserats på olika sätt i de skilda länderna. Sjukvården är ivissa länder uppdelad i olika klasser. Det kan vara fråga om flera olikaklasser. De ekonomiskt välbeställda - de grupper som ju i hög grad värnarom - får i dessa syslem bättre vårdmöjligheter än andra. Är det en sådan härvalfrihet Ni efteriyser i interpellationen, herr ? Fördelfiärde: Moderalerna konstaterar att de övriga länderna lill skillnad frånSverige har allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Moderalernaavfärdar därför snabbi med följande ord: "1 denna studie ansesSverige därför sakna arbetslöshetsförsäkring." var i sillanförande inne på delta och försökte ge en beskrivning. Men det här är ju ellformellt och verklighetsfrämmande sätt alt redovisa sakförhållandena. Faktumär att den svenska arbetslöshetsförsäkringen omfattar 2,5 miljoner medlemmar.Praktiskt taget alla heltidsarbelande löntagare i det 8 protokoll 1974. 0/77information till rörande utländska trygghetssystem ochskatteförhållanden 0/71information till rörande utländska trygghetssystemoch skatteförhållanden här landet är försäkrade.Försäkringen ger av den förlorade inkomsten, ger ersättningunder för dem som är och förövriga. En jämförelse med de andra länderna visar alt den svenska ersättningenär väl sä hög som i jämförelseländerna, att den svenska ersällningslidenvanligen är varaktigare och alt i även företagare kan försäkra sig molarbetslöshet, vilket i allmänhet inte är fallet i andra länder. Statenbetalar huvuddelen av arbetslöshetskassornas verksamhet. Under försäkringsåret1971/72 utgick statsbidrag med , vilket motsvararnärmare av kassornas inkomster. För varie belopp på somarbetslöshetskassorna betalade ul i ersättning kom från slalen.För 1974 beräknas arbetslöshetskassorna erhålla statsbidrag med 750 miljonerkronor, motsvarande av kassornas inkomster. Tillsaken hör au i länder som moderalerna tillskrivit allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring siår betydande grupper av arbetare och tjänstemänutanför försäkringen. De svenska Iryggheisanordningarna framställs alltså såofördelaktigt som möjligt. Ja, man går sä långt att man - som fallet är medarbetslöshetsförsäkringen - ju inte alls räknar med dem. Även beskrivningen avmotsvarande förhållanden i andra länder är överdriven och felaktig. Herraf nämnde bl. I en rapport från idecember 1971 slogs fast att över 1 miljon människor i intevarsjukförsäkrade. Och inte nog med det, den franska regeringen uppgav iseptember 1974 att över 1 miljon människor fortfarande slår utanförsjukförsäkringen. Regeringens mål är all alla skall omfattas av försäkringensenast , ell mål som tydligen har uppnått redanår 1930. Dessamissvisningar är intressanta inslag. Här framställer man olika länder i en mereller mindre förskönande dager, som förhållandena här i Sverigeframställs som undermåliga. Del är med andra ord fråga om elt sätt att förringasvenska trygghelsanordningar och alt övervärdera utländska. Enligt herr afUgglas gäller moderalundersök-ningen de olika ländernas trygghetssystem. Somframgår av debatten är del ett inskränkt irygghetsbegrepp moderaternatillämpar. Den svenska arbetslöshetsförsäkringen, bostadstilläggen lillbarnfamiljer och pensionärer samt den offentliga landvården har utelämnats,och andra vikliga delar av trygghetssystemet har endast berörts flyktigt ellerhelt förbigåtts. resurser har tydligen inte räckt lill - för allhär citera herr - då det gällt att direkt intressera sig för deensamstående, de ensamma föräldrarna och låginkomsttagarna. Inteheller hälso- och sjukvården samt arbetsmarknadspolitiken har man tagit med,och del är ju ändå grundläggande trygghetsfaktorer. Den sociala omvårdnaden aväldre, handikappade och barnfamiljer samt stödet till de ensamstående föräldrarnafinns inte heller med. Dessa begränsningar visar, som jag upplever del, altmoderalerna inte har sä särskilt stort intresse för hurstora gruppers trygghetsbehov lillgodosetts. Jagvill understryka alt moderatrapporlen gör anspråk pä att redovisa en seriöstupplagd undersökning, men - jag vill säga del rent ut - i själva verket är deningenting annat än en dåligt underbyggd högerpropaganda mot socialdemokratin. Jag har här relativt utföriigt uppehållit mig vid rapportom den svenska välfärdspolitiken, men det skulle finnas ofantligt mycker meralt tillägga. kan också räkna med att granskningen av ochvidräkningen med denna svartmålning av svensk socialpolitik kommer attfortsätta i andra sammanhang. Herraf sade att jag skulle ha missförstått rapporten och undersökningsmetoderna.Jag har sagt att det är metodfel av grundläggande slag som här föreligger. Delmåste ju vara fel på metoderna i en undersökning om sociala trygghetssystem,om man utelämnar stora delar av detta trygghetssystem, t. ex. - jag upprepardel - bostadstilläggen till familjerna och lill pensionärerna. Del måste rörasig om metodfel då de svenska bidragsniväerna - observera det! - beskrivs så,all de tenderar att framstå som lägre än de är. Det måste vara metodfel dä densvenska arbetslöshetsförsäkringen på formella grunder helt utelämnas. Det måstevara melodfel när man, som moderalerna gör, splittrar upp jämförelsen i ställetför all åtminstone försöka göra en helhetsbedömning av varje landssocialpolitik. Detta är några exempel på alla de metodfel moderalerna gjort sigskyldiga lill för all, såvitt jag kan förstå, kunna måla den svenskasocialpolitiken i mörka färger, ja, i svart. Jag skall nöja mig med della. Jag får kanske/tillfälle alt senare idebatten återkomma till några av de andra frågor som herr berörde.Han log t. ex. upp skatterna och landvården. Jag vill gärna i ett senare inläggåterkomma lill dessa frågor. Ominformation till rörande utländska trygghetssystem ochskatteförhållanden Hen AF (): När jag i milt förra anförande talade om de betydande tekniskasvårigheter som är förenade med en sådan här undersökning och om vårabristfälliga resurser i förhällande till kanslihusels och de statligamyndigheternas, ansåg sig socialministern kunna höra en reträtt från vad somstår i rapporten. Jag har mycket svårt att förstå det konstaterandet - vad jagsade därvidlag var citat ur rapporten. Jagär ledsen om jag gjort socialministern ledsen. Socialministern är uppenbariigenmycket ledsen över del sätt på vilkel vi i denna rapport enligt hansuppfattning på förment vetenskaplig grund svartmålat socialdemokraternasinsatser för del svenska trygghetssystemet. Jag kan försäkra all del äralldeles onödigt att socialministern är ledsen. Vi har inte någonslans i dennarapport sagt vad socialministern förmodade i sitt svar. Vi har inte sagt attdel saknas ett samband mellan den syenska socialdemokratin och reformtakten ivårt land, och del skulle inte falla mig in att fränkänna socialdemokraternagod vilja och stora ambitioner att bygga upp elt socialt trygghetssystem. Vikan kanske då tillerkänna Ominformation till rörande utländska tiygg-hetssystem ochskatteförhållanden varandra den ambitionen! Omsocialministern läser rapporten ordentligt skall han finna all del är eltsamband mellan socialdemokratiska regeringar och uppbyggnad av trygghetssysteminternationellt sett som det finns ett konstaterande av i rapporten. Det ståringenslans alt det inte skulle finnas historiska belägg för allsocialdemokraterna stått bakom socialpolitiska reformer. Det är väl alldelessjälvklart att del finns sädana belägg och alt socialdemokraterna harenbetydande del -även om de är långt ifrån ensamma om den - av äran av del långtutbyggda sociala trygghetssystem som vi har i vårt land. Men vad man också kanutläsa av den här rapporten är att det tydligen byggts upp socialatrygghetssystem i andra, jämförbara industriländer i ungefar samma takt som häroch oavsett om de haft socialdemokratiska regeringar eller inte. Någon störreskillnad i takten därvidlag tycks inte kunna konstateras, medan sambandetmellan socialdemokratiska regeringar och skattetryck är ganska tydligt. Socialministernkompletterade utredningen i några sakfrågor. Del har sitt värde, och vi haranledning all vara lacksamma för del, så svårt som del är alt få fram uppgifterfrån de sociala myndigheterna när man vill.göra en sådan här utredning. Jag kaninte heller se någon mening medialt förlänga debatten genom att diskutera dessaexempel med någon slörre\utföriighet. Jag vill bara göra något litet påpekandei anknytning lill dem. Socialministernuppehöll sig länge vid all vi skulle velat göra gällande i rapporten altpensionssystemet i skulle innefatta folkpension eller att sä varförhällandet i . Del slår faktiskt uttryckligen i rapporten på s. 25under punkten 7.6 : "Någon egentligfolkpension finns inte." Genomalt ATP-syslemet infördes pä så tidigt stadium i har man ingetfolkpensionssystem. När vi i böriade genomföra en viss grundtrygghetvid ålderdom genom folkpension arbetade man i med alt förbättrastandardtryggheten. Del slår också i rapporten: "Pensioneringen är obligatoriskför alla arbetstagare." Blanddel som ytterligare ger anledning lill kommentarer kan jag nämnaarbetslöshetsförsäkringen. Jag har redan talat om att vi internationellt settär efter på det området. Det är vä! inget som behöver diskuteras med någonstörre ulföriighel. Rapporten,eller rättare sagt , framställer svenska förhållanden såsomundermåliga - det påståendet är ell eko frän det sista årets socialdemokratiskadebatter om svartmålning, svartmålning och äter svartmålning. Men det finnsfaktiskt inte i denna rapport, i vad som sagts i min interpellation eller i vadjag framhållit något underlag för alt uppfatta vare sig fråganeller rapporten pä det sättet. Moderaternasresurser räcker inte till för att de skall intressera sig förlåginkomsttagarna, sade socialministern. Jag skall inte en gång lill upprepaförklaringen av hur socialministern missförstått rapporten, dvs. att rapportenär baserad på normalfamiljens situation och del skydd som normalfamiljen får vidolika tillfällen, vid ålderdom, sjukdom eller arbetslöshet, när den alltså kankomma alt hamna i läginkomsltagarens situation. LåginkomsUagaren liksom de ickeyrkesverksamma i rapporten behandlas i precis samma utsträckning som andragrupper. Jag skall inte heller en gäng till upprepa skälen lill att rapportensmetod innebär alt bostadstilläggen inte är medräknade. Menjag tror inte alt vi vinner myckel av intresse genom att fortsätta alldiskutera sakexemplen, eftersom de avgörande slutsatserna ändå kvarstår: Del är av stort värde att försöka jämföra hur olika trygghetssystemoch skatter fungerar i olika länder ur individens synpunkt. Värt sociala trygghetssystem, om man gör en sådan jämförelse, är bra -jag understryker del så alt inte socialministern skall bli ledsen igen - menlångt ifrån bäst. Vihar inte i särskilt hög grad varit föregångsland, utan det finns en hel del som vi kan lära av de industriländer som vi har anledning att jämföra oss med. Denslutsatsen kvarstår ju också alt de vanliga familjernas skal lebörda i vårt land är högre än i motsvarande länder. Svårigheternamed alt göra sädana här internationella jämförelser är stora, men ä andra sidanhar vi med rapporten visat alt de inte är oöverkomliga. Lät då oss, herrAspling, som inte liksom han och hans medarbetare kan della i eltinternationellt informationsutbyte, få del av sådana informationer och sådanajämförelser, som skulle kunna ge oss elt underlag för att kunna klara dendubbla uppgift som vi har framför oss: att både lindra ett orimligtskattetryck, som i och för sig innebär elt socialt problem, och samtidigtytterligare utveckla det sociala trygghetssystemet. Ominformation till rörande utländska trygghetssystem ochskatteförhållanden Nej, herr , jag är inte ledsen, men jag vill inte neka lillall jag i långa stycken är en smula upprörd över det sätt varpå harsökt framställa den svenska irygghetspoliliken. Det är, fru talman, anledningenlill all jag denna sena eftermiddag har velat använda litet tid för alt försökaupplysa herr om en hel del faktiska, väsentliga och korrektaförhållanden. Nogupplever jag det så alt herr är inne pä reträtternas väg i den härdebatten. Han säger all man i rapporten ingalunda har velat frånkännasocialdemokratin dess stora insatser för Irygghelspolitikens uppbyggnad ochutveckling i värt land. Men vad står det i rapporten? Jo, på s. 7 slår del:"har inte något överlägset trygghetssystem och det verkar mycketsvårt all finna något samband mellan socialdemokratin och reformtakten. "Då är det väl ganska naturligt att man blir litet upprörd, herr ? Detär myckel som skulle vara intressant all la upp. Jag har berört en del avmelodfelen. tillät sig säga något om tandvården Ominformation till rörande utländska trygghetssystem ochskatteförhållanden och tandvårdsförsäkringen.Det är tvä ting jag vill peka på i det sammanhanget. Delförsta - del är också typiskt för rapporten - är att man ingenting säger om denomfattande offentliga tandvård som fanns 1972. Vi hade en folktandvård somlämnade tandvård helt kostnadsfritt till barn och lill låg avgift för ungdomoch vuxna. färdigbehandlades inom folktandvården nära 2 miljonerpatienter vid landets 1 175 tandpolikliniker. Nära hälften av allayrkesverksamma tandläkare var 1972 i offentlig tjänst. Denna omfallandeoffentliga, förstora grupper kostnadsfria, land-värd nämner inte moderalerna.Inte heller nämner de den landvårdser-sältning som fanns inom den allmännaförsäkringen. Vadgäller jämförelserna med andra länder underiåter att redovisa - detär också typiskt - mycket viktiga begränsningar. Detta gäller exempelvis dentandvårdsförsäkring i elt land som endast avsåg socialhjälpslagare. I ett annatland stod över 1 miljon människor utanför tandvårdsförsäkringen. I andra ländersom vi är jämförda med är del också fråga om utomordentligt stora begränsningar. Jagvågar påstå, herr , alt den tandvårdsförsäkring som vi nu har infört iSverige är unik i världen i mänga avseenden, bl. a. därför att den gerersättning för förebyggande åtgärder. Menlät mig så, fru talman, säga något om det som jag förslår ligger herr af Ugglasnärmast hjärtat - frågan om skatterna. partiledare har på ettmer effektfullt sätt försöki beskriva skattepolitik och avfinansministern fått det svar som den förtjänar. Nitalar i rapporten om de orimliga skatterna. Här är det intressant attkonstatera - jag vill gärna skjuta in del - alt moderalerna ju harställt sig bakom en skattehöjning med hela i del borgerligt styrdaStockholms läns landsting. Men i propagandan heter del, all del är lätt altundvika skattehöjningar om bara viljan finns. Det säger något tycker jag omlära och leverne. Visstkan vi säga att våra skatter är höga. För vissa personer med höga inkomster ärde t. o. m. myckel höga, och det är väl från de grupperna som en veklagan oftakommer. Men deras höga skatt är ett led i den inkomstutjämning vi eftersträvar.Man kan också säga all vi genom skatten på ett rättvisare sätt söker fördela depengar vi gemensamt arbetar ihop. Finansministern har framhållit all de allraflesta inkomsttagare höjer sin levnadsstandard genom skatterna. Man börnämligen i sin levnadsstandard räkna in både vad man får behälla för egen delav lönen och vad man flr ul i barnbidrag, bostadstillägg, pensioner,utbildning, sjukvård och mycket annat. Nisäger all skatterna är för höga. Pä det vill jag svara all vi driver enkonsekvent politik för att skapa trygghet genom solidaritet. Blir man sjuk harman rätt lill fri sjukvård och försörjning. Gamla, sjuka, handikappade ochmänniskor som blir arbetslösa eller som får andra problem i jobbet har rättlill solidariskt stöd. Nära en tredjedel av vad staten får in i skatter varjeär går lill sädana saker som pensioner, barnbidrag. bostadstillägg, ersättningvid sjukdom etc. Vihar i vårt land rätt till fri utbildning som samhället - alltså skattebetalarna- betalar. Jag vägar påstå alt vårt utbildningssystem är ganska unikt iVästväriden. Varie barn i kostar omåret, och en färdigulbildad läkare, för att ta ett exempel, har kostat minst125 , som vi alla betalat genom vårt arbete och våra skaller. Viskall inte heller glömma kommunernas insatser. Mer än hälften av vår skatt gårdirekt till kommuner och landsting, men för att alla kommuner och landsting ihela landet skall kunna ge sina invånare den service de behöver, l.ex.sjukvård, skolor, daghem, åldringsvård etc, flyttar vi varje är över storasummor från statskassan till kommuner och landsting. Jag hoppas att herrafUgglas, när han talarom våra orimligt höga skatter ute på sina möten, ocksåtalar om vart skattepengarna går och vad vi får för dem. Nisäger alt det går alt sänka skatterna. Det har vi också gjort under flera ärför de stora löntagargrupperna. En löntagare som under fiolåret tjänade mellan35 000 och betalade mindre 1973 äntidigare. Det var en skattesänkning som för övrigt moderalerna sökte stoppavåren 1972. Allrasist, fru lalman! När herr gång på gång kommer tillbaka lill att härhade man inte resurser och möjligheter att införskaffa sakmaterial måste jagsäga alt det är en märklig argumentation. Ni borde ha varit medvetna om att delföreligger en rikhaltig litteratur på det här området. Sakuppgifter skulle nisäkeriigen myckel lätt ha kunna skaffa er om ambitionen hade funnits. Ominformation till rörande utländska trygghetssystem ochskatteförhållanden Hen (): När jag läste den interpellation herr har framställt blev jagminst sagt förvånad. Och när jag försökte alt också tränga in i den rapport somherr är ansvarig för och som ligger lill grund för interpellationenmåste jag säga att jag blev ännu mer förvånad över de häpnadsväckandepåståenden i olika avseenden som där förs fram. Socialministern har pä eltutomordentligt sätt plockat sönder argument och påståenden som har förts fram iden här debatten och redovisat de faktiska förhållandena när det gällersocialförsäkringssystemet här hemma i . Det borde ha varit värdefulltför herr att av socialministern ha begärt att få information innanden här rapporten författades. Dä kanske innehållet hade varit någotannoriunda. Jag trodde att herr i sin replik mot socialministern ändåskulle göra några former av eftergifter i fråga om del som står i rapporten.Men i sin replik sade han alt han icke är beredd att ta elt enda steg tillbakai fråga om vad som där slår. Jaglycker au del här tillfället är utomordentligt lämpligt att använda sig av föratt fä litet vetskap om vad moderata samlingspartiet menar, för att fämöjligheter all ställa några frågor på vissa väsentliga punkter Ominformation till rörande utländska trygghetssystem ochskatteförhållanden och även för att framföraen del andra synpunkter. Del inierpellalions-syslem vi har möjliggör nämligeninte för oss att interpellera motståndarpartierna, utan vår enda möjlighet altfå en sådan debatt är vid sådana här tillfällen dä frågorna las upp i kammaren. Låtmig då få några missförstånd klariagda, för jag utgår från att herr af Ugglaspåslår alt även jag har missuppfattat rapporten. Därgör man gällande på s. 5 i de allmänna slutsatserna att den studie man harpresenterat är ell bevis för alt socialdemokratin inte skulle vara den som säall säga slår garant för sociala reformer i det här landet. Rapportörerna menaratt den här rapporten ger belägg för att den bild som socialdemokratin vill geav sig själv, som en garant för en social trygghelspoliiik, är falsk. Del finnsuttryckt direkt sä i rapporten. 1interpellationen tar herr som ett exempel pä att detsvenska sociala trygghetssystemet skulle vara underiägsel motsvarande syslem iandra industriländer. Han menar att del är märkligt att inte har fåttATP förrän vid den lidpunkt del infördes här när sä många andra länder redantidigare hade infört ATP-syslemet. Men, herr , om moderatasamlingspartiet - gamla - hade fält bestämma socialpolitikensutformning i detta land skulle vi än vara i avsaknad av ATP-syslemet somsådant. Jag hade tillfälle som aktiv socialdemokrat och aktiv fackföreningsmanatt vara med , , när vi diskuterade frågan omATP-syslemels införande i . Den bild jag har av dåvarande högerpartietär all högern gjorde allt vad över huvud tagel kunde tillsammansmed bl. a. för att försöka förhindra införandet avATP-syslemet i . Skall man möjligen tolka det resonemang som herr afUgglas för i interpellationen så, att han vädjar om någon form av syndernasförlåtelse för gången verksamhet, eller skall det uppfattas som en totalhelomvändning i inställning till ATP-frågan? Är del fråga om ettså att säga eget underkännande av den politik som man har fört frånmoderata samlingspartiets sida? Det kunde vara intressant att fä besked på depunkterna. Socialministernhar ju ingående behandlat den trygghet som gäller för svenska folket vidsjukdom och klart understrukit all det inte bara är fråga om en ekonomiskersättning vid sjukdom ulan också i allra högsta grad fråga om vård när manblir sjuk. Detsom har överraskat mig - bland mänga andra saker - är all moderaternasarbetsgrupp inte har tagit fram som ell jämförande land i den härrapporten. Vi har ju under läng lid fält ta del av skakande rapporter om hurförhållandena är bl. a. just i för vissa grupper när det gäller densociala tryggheten. förekom i TV ell program som visade den misär somvissa människor levde i och den svåra sociala situation de befann sig i utanatt fä tillräckligt stöd från samhällets sida. Vi har tidigare fält rapporterom hur svårt det är för många människor i all få den sjukvård som manär i behov av, om man inte kan skaffa fram pengar - del gäller rättmyckel pengar - för all få värden betald. Manhar som mänga uttrycker del "inte råd all vara sjuk" i . Detkunde vara värdefullt all fä besked av herr vad anledningen är tillall inte finns med i den här jämförelsen. Har det förelegat svårigheteratt få fram uppgifter, eller är det möjligen pä del sättet att samhället,slalen, i inte har byggt upp elt socialt trygghetssystem, varförmoderaternas arbetsgrupp skulle ha fåll redovisa streck i alla kolumner när detgäller den verksamhet som vi talar om? Herraf säger i interpellationen, och del har sagts av moderatasamlingspartiet också i andra sammanhang, all vi måste förbättra trygghetssystemetoch lindra skattebördan. Jag hälsar med tillfredsställelse all man fränmoderata samlingspartiet är beredd alt medverka i ett arbete för attytteriigare bygga ut trygghetspolitiken i vårt samhälle pä, hoppas jag, bredastmöjliga front. Jag lar sådana uttalanden lill intäkt för att vi ifortsätlningen inte skall behöva strida mol moderata samlingspartiet när delgäller alt genomföra reformer pä arbetslivets områden och på andra områden somberör människornas trygghet.