prot · FX0971 · 1974-12-31 00:00:00 — Ja - 311 Nej - 19 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar i och iNässjö, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 2 1 punkten 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 280 Nej - 50 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av herrar i och iNässjö, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföUande voteringsproposition: Nr 71 Den som vill att kammaren bifallerkonstitutionsutskottets hemställan i betänkandetnr 21 punkten 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 5 avherrar i Ändring i val- och i . lagen, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Nässjöbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav föUande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av herrar i och iNässjö, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföUande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 21 punkten 13 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 282 Nej - 48 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 21 punkten 14 a röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 309 " Nej - 20 Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Uppskov med behandlingen av vissa ärenden § 20 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 22 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden. Utskottethade i detta betänkande hemställt att till höstsessionen med innevarande årsriksdag skulle uppskjuta behandlingen av dels skrivelse från revisorer, dagtecknad den29 , angående den statliga forskningsverksamheten, dels 28särskilda, under punkterna 1-28 i hemställan angivna ärenden. Reservation hade avgivits av herrWikström (fp) som ansett att borde behandla motionen 1974:1377 avfröken m. fl. (fp), om överlämnande av länsskolnämndsutredningensbetänkande till , under vårsessionen och att utskottet fr. o. m.punkten 21 bort hemstäUa, att tiU höstsessionen med innevarande årsriksdag skulle uppskjuta behandlingen av i reservationen angivna ärenden. Fröken (); har tiU årets rUcsdag motioneratom överlämnande av länsskolnämndsutredningens betänkande till SSK-utredningen.Utskottet har föreslagit att detta ärende skall avgöras först tiU hösten. Dåsamma tankar som finns inom om denna frågas behandling även synsfinnas pä annat häll föreligger här i aUa fall möjligheten attlänskolnämndsutredningens betänkande redan lagts på bord närdet på nytt blir aktuellt att behandla ärendet i . Som motionär finnerjag det givetvis angeläget att det är som fäller avgörandet i frågan.Jag yrkar därför bifall till reservation tiUutbildningsutskottets betänkande nr 22. Det är en mycket ovanlig fråga som kammarennu har att ta stäUning tiU, I regel är utskotten eniga när det gäller attföreslå att ärenden skall hänskjutas tiU höstsessionen. På en punkt ärUtbUdningsutskottet här delat, nämUgen i fråga om länsskolnämndsutredningens behandling. När utskottet inte vUl ta ställning till att föraöver länsskolnämndsutredningens betänkande till , så är detdärför att beredningen av ärendet pågår i Kungl, . Det ärolämpligt - eller händer i varje fall mycket sällan - att föregriperden i Uppskov med behandlingen av vissa ärenden är det mycket möjligt att behandlingen av denna frågakommer att resultera i den lösning som man frän sida har önskat.Det är en ganska kompakt remissmajoritet som vUl att skall fåhand om länsskolnämndsutredningens betänkande. Det finns alltså skäl att troatt det blir den utgången av detta ärende, men när vi vUl att skallbehandla frågan först är det att följa en vanlig normal praxis att inteta ställning till beUandlingen av utredningar förrän man har prövat dem ivederbörande departement. Till detta kan fogas att en rad remissinstanser ännu intehar kommit in med sina svar. Det finns anledning att också awakta dem. Med det anförda yrkar jag bifall tiUutbUdningsutskottets hemställan. Fröken (); Det bara verifierar att frågan egentligen ioch med denna bordläggning har fått en sådan sakbehandling att den inte kommeratt föranleda någon ytterligare åtgärd. Överläggningen var härmed slutad. ' Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till reservationen av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Nr 13 ianledning av motioner angående kommunernas ekonomi Nr 14 i anledning av motion om upphävande av cirkuläret om upphandlingav byggnads- och anläggningsarbeten till fast pris Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 22 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 15 angåendeverkställd granskning av jämte förslag omdisposition av vinst. Lades till handlingarna. Punkterna 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 23Föredrogs finansutskottets betänkande nr 16 angående verkställd granskning avriksgäldskontorets förvaltning. § 24 Föredrogs betänkanden Nr 17 angående verkställd granskning av förvaltningen avStiftelsen Nr 18 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 19 i anledning av propositionen 1974:85 angåendeutgifter på tilläggsstat till riksstaten för /74 i vad avserkungl. Nr 20 i anledning av propositionen 1974:85 angåendeutgifter på tilläggsstat tUl riksstaten för /74 i vad avserfinansdepartementets verksamhetsområde Nr 21 i anledning av propositionen 1974:65 med förslagtill lag med särskilda bestämmelser om sedelutgivning, m. m. Nr 25 i anledning av motioner om omfördelning avkommunalskatten till förmån för fritidskommuner Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Sänkning av myndighetsåldern, m. m. §25 Sänkning av myndighetsåldern, m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande nr 12 med anledning avKungl. Maj:ts proposition 1974:44 med förslag till lag om ändring i (sänkning av myndighetsåldern), m. m., jämte motioner. I propositionen 1974:44 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över justitieärendenför , föreslagit att anta i propositionenframlagda förslag till 1, lagom ändring i , 2, lag om ändringi , 3, lag om ändringi lagen (1969:621) om ändring i , 4, lag om ändringi , 5, förordning omändring i förordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 6, förordning om ändring i förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 7, lag om ändringi religionsfrihetslagen (1951:680), 8, lag om ändringi barnavårdslagen (1960:97), 9, lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 10, lag om ändringi lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 11, lag om ändringi rennäringslagen (1971 :437), Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföUande: "1 propositionen föreslås att myndighetsåldern sänks från 20 till18 år. Sänkning av myndighetsåldern. Som enkonsekvens härav föreslås motsvarande ändring av åtskilliga andra 20-årsgränserinom vitt skilda rättsområden. Principen vid prövningen av olika åldersgränserhar varit att en anpassning till den föreslagna myndighetsåldern skall skeöverallt där det inte finns specieUa skäl för annat. Bland åldersgränser över18 år som behålls kan nämnas de som finns inom påföUdssystemet för ungalagöverträdare. 1 fråga om flera åldersgränser tas inte slutlig ståndpunkt tillom de bör ändras, eftersom de berörs av pågående utredningar. 1 propositionen föreslås vidare ändring i reglerna om denfrist inom vilken utomäktenskapligt barn, fött före , fårframställa sina arvsanspråk efter fadern och dennes släktingar. Sistnämnda ändring bör träda i kraft möjligt.Ändringarna i övrigt föreslås träda i kraft ." 1 detta sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1974:1619 av m. fl. (c) vari yrkats att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde förslag innebärande vidgad information tiU dem somuppnådde och med huvudsakligt innehåll att klargöra deförändringar, i vad gällde rättigheter och skyldigheter som uppnåddmyndighetsålder innebar, 1974:1620 av m.fl.(c) vari hemställts att beslutade att punkten 3 avövergångsbestämmelserna till lagen (1969:621) om ändring i föräldrabalkenskulle ha av motionärerna föreslagen lydelse, innebärande att den ipropositionen föreslagna fristen från dödsfallet inom vilkentid utomäktenskapligt barn, fött före , fick framställa sinaarvsanspråk efter fadern och dennes släktingar - skulle utsträckas till sexmånader, 1974:1621 av () samt 1974:1622 av () vari yrkats att riksdagenskulle 1. avslåpropositionen 1974:44, såvitt avsåg sänkning av myndighetsåldern till 18 åroch därmed sammanhängande konsekvensändringar inom andra lagområden, - därest yrkandet under 1 inteskulle bifallas - uttala att en sänkning av myndighetsåldern inte nödvändigtvismåste leda till motsvarande sänkning av åldersgränserna inomrusdrycksförordningen eller i fråga om samhällets barna- och ungdomsvård. 1. beträffande sänkning av myndighetsåldern och vissadärav föran ledda följdändringar att med avslag på motionen 1974:1622, yrkandet 1, skulle anta de i propositionen 1974:44 under 1-2 och 4-11 framlagda lagförslagen, 2, beträffande föUdändringar i övrigt i barnavårdslagenoch i rus- drycksförsäUningsförordningen att motionen 1974:622, såvitt avsåg yrkandet 2, inte föranledde någon vidare åtgärd. 3, beträffandeföUdändringar inom studiestödssystemet att skulle avslå motionen1974:1621, 4, beträffandeinformation till dem som fyllde att i anledning av motionen1974:1619 gav Kungl, Maj;t till känna vad utskottet i betänkandet anfört därom, 5, beträffandeutomäktenskapligt barns arvsrätt att med avslag på motionen 1974:1620skulle anta det i propositionen under 3 framlagda förslaget till lag om ändringi lagen (1969:621) om ändring i . Sänkning av myndighetsåldern, m. m. Reservation hade avgivits beträffande utomäktenskapligtbarns arvsrätt av herrar och i samt ,och (samtliga c) som ansett att utskottet under 5bort hemställa, att med förklaring att propositionen i denna delinte kunnat oförändrad godtagas och med bifall till motionen 1974:1620 skulle a. förordna att punkten 3 av övergångsbestämmelserna iförslaget till lag om ändring i lagen (1969:621) om ändring i skulle ha av .reservantema föreslagen lydelse, b, anta det i propositionen under 3 framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1969:621) om ändring i i den mån förslaget ej omfattades av hemställan under a. i (c): I lagutskottets betänkande nr 12 behandlasfrämst frågan om sänkning av myndighetsåldern från 20 tUl men där berörsäven förslag innebärande något utökade möjligheter för utomäktenskapli-ga barnatt hävda arvsanspråk efter sin far och dennes släktingar, I fråga om sänkningav myndighetsåldern har utskottet enhälligt tiUstyrkt regeringens proposition,I fråga om tidsperiod för utomäktenskapUga barns framställande av arvsanspråkföreUgger däremot reservation från utskottets centerledamöter för att tidenfastställs tUl efter dödsfallet mot enligtpropositionen. Det är denna senare fråga som föranlett mig att begära ordet. Låt mig dock först erinra om att sedan myndighetsåldernsänktes från 21 till 1 969 har inte minst från centerhåUframförts krav . Genom att årets riksdag slutligt antagitförslaget tUl ny regeringsform sänks rösträttsåldern till 18 är Redan i sambandmed framläggandet av grundlagspropositionen framhölls önskvärdheten av attsambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder behölls. 18 årsmyndighetsålder gäller redan i flera andra länder bl. a. i ochi de östeuropeiska länderna, och förslag om sänkning tUl har framlagts iFinland och övervägs i . Det ökade samhällsansvar och de övriga rättsliga effektersom en sänkning av rösträtts- och myndighetsåldern innebär för ungdomarna gördet angeläget att på olika sätt ge dessa en bred information om vad uppnåddrösträtts- och myndighetsålder i praktiken innebär, t. ex. när det gäUer denförändrade rättskapaciteten, I motionen 1619 av m fl, tas dessainformationsfrågor upp, och i motionen framförs förslaget Sänkning av myndighetsåldern, m. m. att en broschyrmed sådan information skall tUlställas alla inför deras 18-årsdag, Motionen har fått en positiv behandling i utskottet, somframhåller vikten av information och påpekar bl, a. skolans roll i dettasammanhang. Utskottet föreslår att med anledning av motionen gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Den andra fråga som behandlas i detta utskottsbetänkandeär som sagt förslag till ändring i så, att utomäktenskapUga barnsmöjlighet att hävda sin arvsrätt efter fadern och dennes släktingar ökas. är utomäktenskapUga barn iprincip Uelt Ukställda med barn i äktenskap i arvsrättsligt avseende. Enligtövergångsbestämmelserna skall barn födda före nämnda dag senast vid bouppteckningenanmäla sig för att kunna göra sin arvsrätt gäUande efter fadern om barnet ej ärantecknat i faderns personakt. Exempel finns som visar att bouppteckning håUitsmycket efter dödsfallet, eventuellt för att därigenom förhindra attutomäktenskapUga barn skulle hinna anmäla sig. Dessa förhållanden togs i fjolupp i i en motion av herrar och i , vUkaföreslog att barn skiUle ha rätt att anmäla sig efterdödsfallet. Motionen sändes på remiss, och-samtliga remissinstanser tillstyrkteatt frågan skulle utredas. I anledning av motionen beslöt fjolårets riksdaghemställa om utredning, och i enlighet härmed har Kungl. Maj;t framlagt förslagtill lagändring, innebärande att barn fött utom äktenskapet före den 1 januari1970 ärver fadern och dennes släktingar om barnet anmäler sig inom tre månaderefter dödsfallet eller när bouppteckning förrättas, om detta sker . Det är värdefullt att en tidsfrist nu införs, så att detinte bUr möjUgt att fortsättningsvis hindra barn att utöva sin arvsrätt pågrund av att bouppteckning hålles efter dödsfallet. I motion av m. fl. centerpartister tasfrågan om tidsfristens längd upp, och där föreslås att denna sätts till sexmånader i stället för tre. Remissinstanserna var alla eniga om att visstidsfrist borde införas. Däremot rådde något delade meningar om tidsfristenslängd. Jag kan nämna att landstings rättshjälpsnämnd , medan fann att två månaders frist, somfjolårets motionärer föreslog, skulle vara för kort, och hänvisade till att entidsfrist ansetts motiverad i likartade sammanhang. Utskottsmajoriteten yrkar bifall till propositionensförslag om tidsfrist pä och hänvisar till att det är inomvilken bouppteckning normalt skaU ha upprättats. Inget hindrar dock dödsbodelägareatt upprätta bouppteckning tidigare, varför överensstämmelsen mellan dessa bådatidsperioder ej torde vara så betydelsefull att inte annan tidsfrist börfastställas om det anses erforderiigt för att alla barn skall ha en reellmöjlighet att bevaka sin rätt. För den som vistas utomlands eller befinner sigpå resa kan vara en alltför , och ur den synpunkten kan enfrist anses mer skälig. Andra svårigheter att spåra uppeventuella arvsberättigade barn motiverar även denna längre tidsfrist. Det gäUer här en avvägning mellan att sätta tidsfristen så Nr 71 lång att utomäktenskapUga barn har en verklig möjlighetatt hävda sin _ . . u A-A , j > - . i f ,* den arvsrattoch övriga dodsbodelagares intresse av att frågan om arvsratt . . ,° v rnai 19 /4 efter den avUdne inte håUs svävande aUtför . Mot den bakgrunden * har vi centerpartister i lagutskottet funnit, i likhet med några av Sänkning av remissinstanserna,som jag hänvisat till, att är myndighetsåldern, och atttidsfristen i stäUet bör sättas tUl i enlighet med m. m. kravet imotionen av m. fl. Jag yrkar bifall till utskottets hemstäUan under punkterna 1, 2, 3 och 4 och till reservationen av m. fl. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. förevarande betänkande behandlar delsfrågor om myndighetsåldern och andra åldersgränser för unga, dels vissabestämmelser om utomäktenskapUga barns arvsrätt. När det gäUer myndighetsåldern och med den sammanhängandefrågor är utskottet enigt i sin tillstyrkan av propositionen. Det betyder attsamtliga partier i nu är beredda att sänka myndighetsåldern från20tiU 18 år Frågan om vid vUken ålder myndighet bör inträda hardiskuterats vid många tillfäUen, här i kammaren mer ingående . Dennu gällande myndighetsåldern infördes den I juU 1969 och har alltså inte varatsärskUt . Den tidigare gränsen, som var , hade funnits under mångaår; för män torde den då ha gällt . Det har naturligtvis sina vanskligheter att fastställa engenerell gräns, eftersom de enskUda individerna är mycket olika. Att en personinte är myndig innebär en inskränkning i hans normala rättshandlingsförmåga.Låg ålder är ett skäl för en sådan inskränkning, men åldersgränsen bör dånaturligtvis inte sättas högre än vad som är absolut nödvändigt. Tveksamhet,för att inte säga en negativ inställning, till den nu föreslagna sänkningen avåldersgränsen har kommit fram i en motion av , och jag kan delauppfattningen att allt inte alldeles entydigt pekar på att en ytterligaresänkning bör äga rum . Tre remissorgan har också direkt avstyrkt förslaget,medan ytterligare ett antal inte tar bestämd ställning. En övervägande del hardock tillstyrkt förslaget. När vi debatterade frågan i kammaren och motionerom sänkning av myndighetsåldern då avslogs var huvudskälen för det avslagettvå: det ena var att det hade gått en ganska - knappa sedanbeslutet fattades om 1969 års sänkning, och man menade att man borde awaktaerfarenheterna av denna, och det andra var önskemålet om nordisk rättsUkhet.Det första skälet mot sänkning har minskat i styrka sedan vi nu fått nästan femårs erfarenhet av en myndighetsålder vid , och erfarenheterna kan intesägas tala emot en ytterligare sänkning. är det svårt - detta anförsockså i propositionen - alt ange några objektivt gUtiga kriterier på sådanmognad att fuU rättshandlings- Sänkning av myndighetsåldern, m. m. finns det emeUertid ett annat förhållande, som i och försig kan tala både för och emot en sänkning av myndighetsåldern. Ungdomar mellan18 och fick i samband med lagändringen 1969 rättshandlingsförmåga på såmånga områden att skillnaden i förhåUande till fuUständig myndighet redan nu ärganska liten. De fick ökade möjligheter att själva väUa mellan förvärvsarbeteoch studier, de fick rätt att skaffa sig egen bostad utan föräldrarnasmedverkan, rätt att företa rättshandlingar för eget hushåU och för uppfostranav barn som tillhör hushållet. Behovet av en mera formeU sänkning avmyndiglietsåldern är därför i praktiken kanske inte så stort. Å andra sidanbetyder en sänkning inga avgörande förändringar Sedan vi senast debatterade frågan har det inträtt enväsentlig förändring, som jag tycker är av avgörande karaktär Jag syftar påsänkningen av rösträttsåldern till Även om det i debatten har förekommitmeningar om att rösträtts- och myndighetsåldern inte kunde följas åt, har jagsvårt att instämma i ett sådant resonemang. Den som helt och fuUt får delta iavgörandet av allmänna angelägenheter måste rimUgen också anses kapabel attutan inskränkningar delta vid avgörandet av sina egna angelägenheter, vare sigdet är ekonomiska eUer andra. Ett annat förhällande som alltjämt med fog kan geanledning till tvekan är den åtminstone tidigare hävdade inriktningen motnordisk rättslikhet på detta område. hade vi nått därhänatt myndighetsåldern i aUa nordiska länder hade sänkts från 21 till 20 är Jaghävdar fortfarande att det vore önskvärt med Uka myndighetsålder i de nordiskaländema, inte minst mot bakgrund av den tämUgen likartade civiUagstiftningen iövrigt. Men anses tyvärr inte kravet på nordisk rättsUkhet vara såväsentligt längre vi hade ju en ganska ingående debatt om det för ungefär ettår sedan här i kammaren i samband med behandlingen av den nyaäktenskapslagstiftningen. Vi vet också att är pä väg att sänkamyndighetsåldern till , medan de övriga nordiska ländema tydUgen behåUer20-årsgränsen. Man får alltså med ett visst beklagande konstatera attargumentet om nordisk rättslikhet inte är lika starkt som tidigare, och det kanenligt min mening inte ensamt utgöra hinder mot en sänkning. Enligt min mening är det nu flera skäl somtalar för en sänkning än som talar emot. Därför biträder jag utskottetsställningstagande. Den här ändringen ger emellertid anledning till åtminstoneett processuellt spörsmål, som enligt vad jag kan se inte har behandlats underlagstiftningsarbetets gång. Det är ju så, att familjerättsliga underhållsbidragför barn i regel utdöms i samband med dom på äktenskapsskillnad och de utgår inormalfallet till . Vårdnadshavaren - eller den av föräldrarna somskall bli vårdnadshavare för talan för barnet. Men inte så sällan utgårunderhållsbidrag också efter på grund av att barnet fårutbildning. Dä har vårdnadshavaren kunnat föra en sådan talan,antingen sä, att det har skett i samband med att vårdnaden tillägges den andraföräldem, alltså i samband med äktenskapskillnaden, eller så, att det har förtsen särskild process när man kan se att barnet kommer attha behov av underhåll även efter fyllda Hur bUr det nu? Kommer vårdnadshavaren att kunna föratalan för ett barn som bUvit myndigt? Jag ifrågasätter om vederbörande vårdnadshavarekan göra det; om inte barnet måste föra denna talan själv. I så faU kan barnetrimligen inte föra talan förrän det har uppnått De här frågorna kommer naturUgtvis att kunna hanteras påett något så när vettigt sätt genom att barnet får föra talan sedan det fyllt18 år, och man kan möjligen få ett interimistiskt beslut om underhåUsbidraget.Men det kommer rimUgen att försvåra handläggningen av frågor som gällerutdömande av underhållsbidrag. Det är att beklaga att denna fråga inte haruppmärksammats tidigare. Jag ser inte föredragande statsrådet i kammaren,annars hade jag stäUt den här frågan tiU honom för att få höra hans synpunkt päden. Utskottsbetänkandet gäUer också frågan omutomäktenskapligt barns arvsrätt. Den frågan har i Sundsvallberört. Utskottet är enigt om att den särskilda preskriptionsregeln som gäUerbarn födda före bör ändras så att den presumtive arvingeninom kan framstäUa arvsanspråk. OUka meningar finns om hur lång dentiden bör vara. Enligt min mening bör den rimligtvis vara densamma somtidsfristen för upprättande av bouppteckning, dvs. Jag tror attmånga besvärliga situationer skulle uppstå i praktiken om den skuUe sättastill Med detta ber jag att få yrka bifall tUlutskottets hemställan på samtliga punkter. Sänkning av myndighetsåldern, m. m. HerrHAMMARBERG (s):