prot · FX09109 · 1974-12-31 00:00:00 — Det är för övrigt urgamla metoder som harfunnits även före kiropraktorerna. Jag tror att vi bör ha somen utgångspunkt att det finns många människor - som säger- som har positiv erfarenhet av dessa behand lingsmetoder. Det är då olyckligt om sjukvårdsmyndigheterna intar en blankt avvisande attityd, i synnerhet när vi vet atl det hos mänga människor finns en känsla av främlingskap inför den offentliga sjukvärden. Det vore dä olyckligt om man skulle inta en helt oförstående attityd till en behandling som man i själva verket är medveten om - och länge har varit det - kan ha en positiv effekt. Det är också självklart att man vid en bristsituation inom sjukvården - vilket vi har på det ortopediska området - vill mobilisera alla positiva vårdresurser. Därför anser jag att det är angeläget att ta fasta pä vad utskottet säger i sitt betänkande pä s, 26, där det påpekas att ki ropraktisk behandling, rätt utförd, i vissa fall kan mildra smärttillstånd som är föranlett av funktionella störningar i kroppens leder. Den kan vara kom plement till en medicinsk behandling, på samma sätt som sjukgymnastiken. Utskottethänvisar, beträffande möjligheterna att fö ersättning från sjukförsäkringenför behandling hos kiropraktorer, till det beslut som fattade ivåras. Då godkändes ett betänkande frän socialförsäkringsutskottet, som i dethär fallet var mycket positivt, anslöt sig tillsyftet med en motion av m, fl,, att man skulle fä ersättning för sädanakostnader i sjukförsäkringssystemet. Det påpekades dock atl dessa frågor ärunder utredning i medicinalansvarskommillén. Jagvill till kammarens protokoll läsa in vad har sagt i sittremissyttrande, Socialstyrelsensäger följande: "Styrelsen för dock i sammanhanget erinra om den utredningsom tillsatts inom rörande vissa ansvarsfrågor m. m.. inomhälso- och sjukvården. Utredningen, som bl. a. har fött till uppgift att ta uppfrågan om medicinalpersonalens omfattning och ansvarsställning, torde föanledning att jämväl beröra olika frägor kring kiropraktorerna." Fråganär alltså redan föremål för utredning, eller kommer alt bli det, vilket framgårav vad har sagt, vad socialutskottet har sagt i det betänkandevi nu behandlar och vad socialförsäkringsutskottet sade i det betänkande somgodkändes . Jag hade personligen inte haft något att invända omsocialutskottet i delta stycke hade ställt sig ännu mer positivt. Självklartbör ersättning från sjukkassan för behandling hos kiropraktor komma i frägaförst om behandlingen skett efter remiss av läkare. Jag ser att nickar instämmande, och jag är glad över alt vi är överens, därföratt jag anser att reservationen och motionen inte är helt klara pä den punkten, Kiropraktorslegitimation anser jag vara en helt annan fråga. Enligt min uppfattning kan maninte utfärda en officiell legitimation eller auktorisation för kiropraktorer,sä länge deras utbildning inte kan godkännas av den svenska vetenskapligaexpertisen och av de ansvariga myndigheterna. Här kommer alltså ocksä enbedömning av kiropraktikens sjukdomslära in i bilden. Det räcker inte med attbehandlingen kan fö en positiv effekt pä vissa sjukdomstillstånd, utan även denteoretiska gmnd som finns i kiropraktorernas utbildning mäste vara riktigenligt vetenskapens i nuvarande ståndpunkt. Dä kan man naturiigtvisinvända atl vetenskapens ståndpunkt ju ändrar sig av och till i , Det ärriktigt, och jag vill gärna för att belysa det citera ett stycke ur vad professorGöran , som är vetenskapligt råd ät , har sagt i sittremissyttrande: "Den principiella skillnaden mellan läkare ochkiropraktorer är emellertid den att läkarnas utbildning och därmedyrkestradition vilar på en vetenskaplig gmnd. Detta innebär alt läkarnasmetoder ständigt är föremål för internationell kritik och debatt. Det är läkareoch inte kiropraktorer som har visat hur man bland den stora gmppen människormed ryggont har kunnat pä objektiva grunder urskilja sådana där smärttillståndetberor på infektion, t, ex, tuberkulos, en förskjutning mellan kotorna,spondylolistes, tumörer av olika slag, diskbråck och i dessa fall kunnat angeoch tillämpa specifik behandling, t, ex, antibiotika, diskbråcksoperation elc.Det är visseriigen sant atl behandlingsmetoder som läkarna kanha ansett vara vetenskapligt gmndade sä småningom överges - röntgenbehandlingav smärtande leder är exempel pä en sädan behandlingsmetod - men dettaförhällande illustrerar skillnaden mellan läkare och kiropraktorer; de förraprövar och förkastar när de senaresedan årtionden för atl inte säga århundraden till-lämpar väsentligenoförändrade metoder, Kiropraktorerna har således inle ens kunnat visa atl detexisterar något underiag för den diagnostik de bedriver som bygger påsjukdomssymptom framkallade av en förskjutning eller fixa-tion av olikabenvävnadssegment i förhållande till varandra," Detär alltså enligl detta resonemang möjligt att den vetenskapliga expertisen iframtiden accepterar en större eller mindre del av vad kiropraktorerna säger,jämfört med . Enligt min uppfattning måste dock riksdag ivetenskapliga frågor hålla sig till vad de svenska vetenskapliga institutionernaoch myndigheterna säger. har ingen kompetens att uttala sig omvetenskapsmännen har rätt eller om kiropraktorerna har rätt. Vi måste hålla osstill vad vetenskapen säger. Allt talar för att man i det långa loppet uppnårbättre resultat med vetenskapliga metoder. Detär anledningen till atl jag för min del inte kan ansluta mig till tanken skulle legitimera kiropraktorerna, med den utbildning som de har ochsom har underkänts av våra vetenskapliga organ. Det betyder inte att jag ärfrämmande för tanken att man kan ge ersättning för en behandling som hareffekt, om den utförs av kiropraktor efter remiss från läkare, Pä den punktenär motionen en smula oklar, I dess slutkläm talas det om att ersättning förbehandling av en legitimerad doktor i kiropraktik bör inordnas isjukförsäkringssystemet efter samma principer som vid behandling avlegitimerad läkare - det är ju litet oklart eftersom en läkare inte behöver haremiss av en annan läkare, men det skulle alltså en kiropraktor behöva ha, Ireservationen å andra sidan är man inne på tanken att läkaren skall stå fördiagnostiken medan kiropraktorerna skall komma in på behandlingssidan. Men mansäger ocksä i slutet av reservationen, att genom legitimation för säväl läkare,som vill remittera en patient lill kiropraktisk behandling, som patienter somsöker sådan behandling ledning vid val av kiroprakliker. Det verkar alltså härsom om man tänker sig att en patient skulle kunna gå direkt till en kiropraktoroch fö behandling och sedan fö ersättning av sjukkassan. Det anser jag inte attvi kan gä in för. Delär obestridligen riktigt att vissa kiropraktorer har en läng utbildning. Mendet kan ju i och för sig inte vara avgörande. Del avgörande är om det finnsväsentliga delar i utbildningen som inte stämmer med vad som i svensk sjukvårdär vetenskap och beprövad erfarenhet. Hur kiropraktorerna behandlas i Amerikaär inte heller avgörande. Vi mäste själva ta ställning lill de utländskaerfarenheterna - det betyder inte alt vi skall bortse från dem. Tvärtom har vi,som ocksä utskottet påpekar, en institution, , som har möjlighet att ta ställning till om vissa delar av enutländsk medicinsk utbildning kan godkännas som ersättning för utbildning iSverige och om alltså sädana kategorier kan komplettera sin utbildning och pådet sättet fö en svensk legitimation, t, ex, som sjukgymnast eller som läkare. Sammanfattningsvis:När det gäller det som vi huvudsakligen är intresserade av, nämligen att kunnadra nytta av alla resurser och se till att sjuka människors välbefinnandebefrämjas på bästa sätt, tror jag atl socialutskottet har pekat på enframkomlig väg genom att förorda en fortsatt utredning inommedicinalansvarskommillén, där man lar fasta på de erkända positivabehandlingsresultat som kan uppnäs. Däremot är del enligt min uppfattning intemöjligt för riksdag att gä in för legitimation av en kategori som haren utbildning som inte godkännes av de svenska vetenskapliga institutionernaoch ansvariga myndigheterna. Jag yrkar därför bifall till utskottetshemställan. Hert (): Den form av manipulativ terapi som kiropraktorerna utövar ingår underden sjukvårdande verksamhet som jag gärna vill kalla "den fria sjukvården".Till kiropraktorerna går en stor del av de sjuka människor som sett frän densamhällsstyrda sjukvärdens sida kan kallas de okända patienterna. Många blirhjälpta, bl, a, med besväriiga ryggar. Andra blir det inte. Redan här kommerbl, a, det vikliga diagnoskravet in i bilden. Kan alla kiropraktorer ställa denrätta diagnosen i särskilt besväriiga fall? Vari består skadan eller sjukdomen?Vad är grundorsaken? Och hur bör behandlingen bäst ske - med manipulativametoder eller på annat sätt? Del kan väl egentligen en legitimerad läkare bästutreda, bl, a, med hjälp av all tillgänglig teknisk utmstning. Om det då bedömsatt manipulativ terapi är en lämplig behandlingsmetod bör t, ex,kiropraktorernas speciella teknik kunna utnyttjas även pä rekommendation avläkare. Det är väl i de speciella remissfallen som försäkrings- ochersättningsfrågan kan bli aktuell, 1rådande besväriiga sjukvårdssilualion bör det vara en värdefull tillgäng försäväl läkare som patienter att legitimt kunna utnyttja sädana utövare avmanuell terapi som pä lämpligt sätt har kunnat dokumentera sin duglighet. Närman dä talar om att dokumentera duglighet, så vet vi att man inte kan godtautbildning i främmande land om den inte är kontrollerbar av socialstyrelsen.Jag vet inte hur man kontrollerar utbildningen pä alla de utländska läkare fränmer eller mindre avlägset belägna länder som tjänstgör i , men de är jubåde duktiga och godtagbara. Detbör eftersträvas en mera öppen attityd lill de kiropraktorer som arbetarkunnigt och seriöst, så att ett förtroendesamband mellan dessa och legitimeradeläkare respektive patienter kan uppstå. Delta innebär inte atl en visslegitimationsnivä för utövare av terapi skulle innebära en jämställdhetmed legitimerade läkare - även om många kiropraktorer möjligen kan åberopa enutbildning som de själva kan anse vara jämställd med lä-kamtbildningen. Men detfinns - och bör givetvis finnas - olika legiti-mationsnivåer inom sjukvården.Redan situationen att vara accepterad som legitimerad medarbetare inom denoffentliga sjukvården är väl en god bit på väg för utövare som stär nära nogutanför den samhällsgemenskapen. Detförefaller som att de flesta utövare av terapi inom "den friavårdsektorn" har myckel god tillgång pä patienter och därmed ocksä godarbetsbelastning. Det är alltså inte där problemen ligger, och motionärernahar naturiigtvis inte heller avsett att speciellt försöka gynna kiro- Nej, det är ju de hjälpbehövande patienternas bästa del gäller, ochi samband med deras intresse kommer man då ocksä in på de avigsidor som dennuvarande situationen kan uppvisa. Omde välutbildade och skickliga utövarnas verksamhet är väl bara gott att säga.De utgör säkert ett myckel värdefullt tillskott till förekommandebehandlingsmöjligheter - inom "den fria värdsektorn". Men liksom inomalla andra yrken förekommer sannolikt här även utövare som inle besitter delmätt av kunnande och ansvar som måsle krävas inom en sä viktig del avsjukvården som detta är. Här kan ju verkligen ömtåliga organdelar och nerverkomma i kläm vid en okunnig eller okritisk behandling. Deannonser som aviserar "kiropraklikmotlagning" vissa tider påhotellrum kan naturiigtvis tydas som ett slags utbud av närservice förpatienter som har resesvärigheler. Men bland de negativa realiteterna bakom ensådan ambulerande verksamhet torde väl vara all utövaren t, ex, inle hartillgång till hjälpmedel för en säker diagnos, män undermålig behandlingsverksamhet förekommer i branschen fär det antagasatl även de seriöst utövande kiropraktorerna gärna ser att en sanering kommerlill stånd. En viss prövning av vederbörandes kunnande och därefter lämpligform av auktorisation, till viss legitimationsnivå, bör därför eftersträvas isamhället, Detla skulle säkert alla parter vara betjänta av. Dettaanförande är ett led i min allmänna strävan att försöka ta vara på alllvärdefullt inom ramen för naturiäkemedel och naluriäkemetoder. Det framfördabör kunna gälla för alla utövare av terapi inom "den friavårdsektorn" - alltså exempelvis även naprapater, som visat sig ha blivitmycket uppskattade i idrottskretsar. Sä besväriig som sjukvärds-situationen ivårt land verkligen är - och eventuellt kommer atl förbli -bör alla värdefullametoder sorn kan hjälpa människor till hälsa uppmärksammas och uppmuntras,även om de ligger utanför den offentliga eller institutionella sjukvårdens ram.Del är ju ändå så oerhört många människor som av olika skäl söker vård ochhjälp inom den här "fria vårdsektorn". Bl, a, därför bör del bästainom den sektorn tagas till vara och komma i samhällets tjänst. Men,herr talman, jag vill lill slut starkt betona atl det är lika viktigt att detsom är dåligt och påvisbart skadligt saneras bort. Med lämpliga prövningar ochlegitimationsniväer gällande det som kan vara ett värdefullt komplement tillden offentliga hälso- och sjukvården kan man kanske förvänta sig att det dåliga- gärna med allmänhetens hjälp - sanerar bort sig självt. Jag har inte något yrkande medanledning av föreliggande motion. Överiäggningen var härmedslutad. Tillgodoräkningav tjänstgöring vid missionssjukhus i utlandet för läkare och sjuksköterskorvid tjänstårsberäk-ningför befordran, m. ni. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrGustavsson i m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan hert i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 29 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBengtsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: §20 Tillgodoräkning av tjänstgöring vid missionssjukhus i utlandet för läkareoch sjuksköterskor vid tjänstårsberäkning for befordran, m. m. betänkande nr 30 i anledning av motion om tillgodoräkning avtjänstgöring vid missionssjukhus i utlandet för läkare och sjuksköterskor vidtjänstårsberäkning för befordran, m. m. Hen- i Skärstad(c): Den motion som ligger till gmnd för det betänkande vi nu skall behandlaberör läkares och sjuksköterskors tjänstgöring vid missionssjukhus i utlandet.Ur den motionen, där jag står som första namn, vill jag anföra följande: "Demånga missionssjukhusen i olika länder har en utomordentlig betydelse såvälgenom sin rent sjukvårdande verksamhet som genom sina allmänna insatser förförbättrad hygien och hälsovård. Rekryteringen av svenska läkare ochsjuksköterskor till missionssjukhusen möter emellertid stora svårigheter pägmnd av att vederbörande inte utan vidare för tillgodoräkna sig tiden vid ettmissionssjukhus vid tjänstärsberäkningen. Vid tjänstgöring utomlands inom ramenför SIDA:s verksamhet för däremot tjänstgöringstiden som regel tillgodoräknas.Mot denna bakgmnd är det förståeligt all svenska läkare och sjuksköterskor drarsig för att göra en insats vid missionssjukhus - vederbörande måste ju varaverkliga idealister för atl avstå från tjänstårsberäkning. Särskilt visar sigsvårigheterna när det gäller att rekrytera olika slags specialister," I motionen framhållesvidare: "Detär ett rättvisekrav att läkare och sjuksköterskor, som reser ut för att göra eninsats vid ett missionssjukhus, för räkna till godo när vederbörandeåtervänder till ; Med tanke på våra ambitioner att hjälpa folk iu-länderna är det inte riktigt att som sker bromsa hjälpen genom attförsvära rekryteringen av svenska läkare och sjuksköterskor tillmissionssjukhus," Nuhar den här motionen fött en välvillig behandling, som man med tacksamhet kannotera. Det värdefulla i utskottets betänkande är för det första attsocialstyrelsen har deklarerat att man ser positivt pä tjänstgöring vidmissionssjukhus när det gäller tillgodoräkning av tjänst&r. Vidare lämnasöppet att man kan knyta an till den dokumentationscentral som SIDA avses byggaupp enligt ett utredningsförslag, 1 den sammanfattning som utskottet ger avinhämtade remissyttranden står: "Socialstyrelsenhänvisar till förslagen i betänkandet (Fi 1973:16) U-lands-uppdragetsmeritvärde att Kungl, Maj:t uppdrar åt SIDA att överväga frågan om utbyggddokumentation, när det gäller innehållet i anställningar inombiståndsverksamhet, att en dokumentationscentral skapas inom SIDA genom en successivutbyggnad av nuvarande dokumentation och att den dokumentation som SIDAförväntas bidraga med skall ställas till de olika arbetsgivarnas förfogande. Socialstyrelsenframhåller att även uppgifter om missionssjukhusens organisation, personellaresurser, arbetsuppgifter m, m, utan svårighet bör kunna inrymmas i ett sådantsystem och att styrelsen givetvis är villig att i samråd med SIDA och demissionsorganisationer som så önskar medverka med information om de uppgifter,som bör ingå i en dokumentation avseende läkare- ochsjuksköterskeanställningar. Socialstyrelsenbetonar att det i nuvarande läge ankommer på de olika missionsorganisationernaatt vid rekrytering av läkare och sjuksköterskor informera om rådande praxisbeträffande meritvärderingen samt att det åvilar den enskilde att svara för dendokumentation som är erforderiig för en korrekt bedömning av fullgjordtjänstgöring," Utskottetspositiva syn framgår av följande tvä citat: "delaruppfattningen atl det u-landsbistånd som utövas genom verksamheten vidmissionssjukhusen är värdefullt, Insatsema av personalen är viktiga både då detgäller den sjukvårdande verksamheten och då det gäller verksamheten förförbättring av hygien och hälsovård. Även erfarenheter som personalen erhåller genomdenna utlandstjänstgöring kan uppenbariigen vara av stort värde vid senaretjänstgöring i vårt land. Mot denna bakgmnd framstår det som motiverat att engenerös praxis tillämpas vid prövning av frågan om läkare eller sjuksköterska imerithänseende skall fö tillgodoräkna sig Utskottet anser sig också kunna utgå från attsjukvårdshuvudmännen kommer att ha en positiv inställning i fråga om värderingen i merithänseende av sjuksköterskomas tjänstgöring vid missionssjukhus- ," Det negativa i det härbetänkandet är för det första att, enligt utred- Tillgodoräkningav tjänstgöring vid missionssjukhus / utlandet för läkare och sjuksköterskorvid tjänstårsberäk-ningför befordran, m. m. Tillgodoräkningav tjänstgöring vid missionssjukhus i utlandet för läkare och sjuksköterskorvid tjänslårsberäk-ningför befordran, m. m. ningsförslaget, SIDA:sdokumentationscentral avses fö omfatta endast anställningar inom sådanbiståndsverksamhet som sker genom eller med bidrag av svenska staten och att ominte gör något uttalande missionssjukhusen, som ju inte är enstatlig verksamhet, aldrig fick komma i fräga för dokumentation som avses kommatill stånd inom den av utredningen föreslagna SIDA-centralen, Fördel andra är det negativt att det inte varit möjligt att för sjuksköterskornasdel mer klart reda ut tillgodoräkningsprinciperna. Tyvärr är det en svår fräga,eftersom sjuksköterskorna inte som läkarna har ett statligtmeritvärderingssystem. Jagskulle vilja ställa en fråga: När remissinstanserna - och däspeciellt - är sä positiva och när utskottet är sä positivt inställttill att skapa rättvisa i dessa fall, varför kunde dä inte utskottet ha låtitriksdagen ge sin mening till känna så att vi hade kunnat fö ett förslag om endokumentationscentral inrymmande även missionssjukhus och på så sätt skaparättvisa förhållanden för alla som med godtagbar utbildning arbetar föru-ländernas bästa? FruÅSBRINK (s): I vårt land pägär ett oavlåtligt arbele på att åstadkomma ökadanställningstrygghet. Det innebär bland mycket annat en, så långt möjligt är,garanterad rätt för den enskilde att bli rättvist bedömd när det gällermeritvärdering vid ansökan till en tjänst. Samtidigtväxer också medvetandet om värt folks ansvar för ökade insatser i u-länder.Långvarig och av alla väl vitsordad är den roll som den svenska läkarmissionendär spelat och spelar. Tillsammantagnainnebär dessa fakta motivering nog för yrkandet i motionen 705 atltjänstgöring för läkare och sjuksköterskor vid missionssjukhus skall bedömasutifrån klart fastställda meritvärderingsnormer vid ansökan främst lill tjänsti hemlandet. De remissinstanser som socialulskottel inhämtatyttrande från har ställt sig ytteriigt positiva till motionens syfte. Så görockså utskottet självt. Det är därför förvånande att utskottet inle drar denslutsatsen atl alla dessa positiva synpunkter på denna fräga bör ges Kungl,Maj:l till känna. Det finns näppeligen någon utsikt att fö gehör för ettyrkande mot ett enhälligt utskott men jag vill, herr talman, understryka attdel enligt min mening hade varit värdefullt om den beredning som pågår avbetänkandet om u-landsuppdragets meritvärde hade kompletterats med ettuttalande från sida att, när anställning inom biståndsverksamhetenmeritvärderas, läkares och sjuksköterskors tjänstgöring vid missionssjukhusockså bör utvärderas efter motsvarande och fastställda normer. Hert i (s): De båda tidigare talarna har angett atl utskottet sett positivt päden här frågan, och del har vi verkligen gjort. Men någon form av dokumentationmäste ändå krävas för att man skall fö tillgodoräkna sig de meriter det gäller. Därförhar utskottet hänvisat till den undersökning och utvärdering som pågårbeträffande , Att i det aktuella avseendet skulleföregripa denna undersökning kan jag inte anse vara rikligt, utan vi föravvakta resultatet av den. Utskottet är myckel positivt till andemeningen imotionen. Om frågan kommer åter, finns det möjlighet att göra ett uttalande,men just nu är utskottet inte berett att gä längre än vad det gjort. HerrJOHANSSON i Skärstad (c): När inte anser att det föreligger något hinder mot ensädan sammankoppling som den vi begärt tycker jag inte heller att det skulleföreligga något sådant hinder för socialutskott, i (s): Det är ju inte som anställer läkarna och sjuksköterskornautan det är de olika sjukvårdshuvudmännen, och följaktligen skall ocksä de varamed i denna bedömning. Utskottet har uttalat att det utgår från allsjukvårdshuvudmännen kommer att inta samma generösa hållning somsocialstyrelsen gjort, Överiäggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls, §21 Dödsbegreppet, m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande nr 31 ianledning av motioner om en utredning rörande dödsbegreppet m, m, och omskyldighet att före obduktion underrätta den avlidnes anhöriga, Idetta betänkande behandlades motionerna 1974:36av hert i (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tskulle anhålla om utredning av rätten för patienter att avstå frånlivsuppehällande insatser vid grav hjärnskada, 1974:37av i m.fl. (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tskulle anhålla om utredning av dödsbegreppet samt 1974:432 av fm Jonäng m.fl. (c). Dödsbegreppet, m. m. 1. att i anledning av molionema 1974:36 och1974:37 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning angående sjukvård i livetsslutskede, 2. att skulle avslä motionen 1974:432, 3. att skulle avslä motionerna 1974:36 och1974:37 i den mån motionerna inte tillgodosetts genom vad utskottet under 1hemställt. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av (). Dödsbegreppet,m. Hert (): I två motioner av i begärs dels utredning av rätt förpatienter att avstå frän livsuppehållande åtgärder vid grav hjärnskada, delsutredning av dödsbegreppet. Detär viktiga och allvariiga frågor som här tas upp. Jag tycker det är glädjandeatt socialutskottet stär enigt bakom hemställan att i anledning av de bådamotionerna föreslå en utredning angående sjukvård i livets slutskede.