prot · FX09130 · 1974-12-31 00:00:00 — För alt skall förstå att den här frågan kommer attordna sig bör det räcka med att säga att det inte finns någon anledning för migatt , innan regeringen fattat beslut, ta ställning lill huruvida det finnsskäl att göra någon ändring av 16 § i sekretesslagen. Det beror på hur utgångenblir i regeringsärendet. Skulle regeringsavgörandet innebära godkännande avnågon form av identifiering kommer under alla förhållanden beslutet också attinnefatta direktiv i fråga om sekretesskyddet. Men jag kan inte i det härskedet ta ställning till om del finns någon anledning att ändra på 16 § isekretesslagen. HenPETTERSSON i (s): Jag tolkar justitieministern på detsättet att det av många ivrigt inväntade regeringsbeslutet, som skall komma omnågra veckor, förutom ställningstagandet i del aktuella fallet även inkluderarett övervägande och en bedömning av den generella problematiken. Jag tyckerdet är ett självklart krav att man i vissa fall skall få ha kvar sekretessen påintervjumaterial och liknande där personidenlifikation och personnummer tagitsbort, men där man ändå, via andra uppgifter, kanske kan identifiera enskildapersoner. Jag tror del är ett absolut krav från den allmänna opinionen att manskatt kunna klara delta problem med utvidgad sekrelesslagsliftning. Överläggningen var härmedslutad. Ang.tidpunkten för .förslag rörande kulturarbetarfrågorna § 8 Ang. tidpunkten förförslag rörande kulturarbetarfrågorna Herr utbildningsministern erhöll ordelför alt besvara () i kammarens protokoll för den 22 novemberiniagna fråga, nr 369, och anförde: har frågat mig när förslag rörande kultur-arbetarfrågornaväntas bli framlagda. Regeringensförslag beträffande förbättring av kulturarbetarnas villkor skall grundas påkulturrådets andra belänkande, som kommer att läggas fram . Ivårens kulturproposition framhöll jag att det bör bli möjligt att ta ställningtill förslagen då de statliga insatserna på kulturområdet kommeralt utvecklas. FruMOGÅRD (m): Jag tackar statsrådet för svaret på min enkla fråga. I planen för sitt utredningsarbete, som offentliggjordes ijuni 1969, ansåg man att kulturskaparnas levnadsvillkor borde prioriteras föreallt annat. Man hävdade: "Den långsiktiga omvandlingen av kulturpolitikenbör inte skymma det faktum att stora grupper utövande konstnärer och andrakulturarbetare alltjämt lever under myckel knappa ekonomiska betingelser. Dettaär enligt kulturrådels mening ett akut problem som bör ges en tidsmässigprioritering." Ingeniinghar emellertid hänt på detta område . Passiviteten har också påregeringshåll varit påfallande, man har såvitt jag vet inte heller försökt attpåskynda arbete belräffande dessa frågor. Motioner har väckts årefter år om förbättrade och ändrade villkor för kulturskaparna. Kulturutskottethar avslagit dem och med varierande formuleringar hänvisat lill attkulturrådels förslag vore atl vänta . Så sent som sadeutskottet, efter en undersökning man dä gjorde, att betänkandet skulle komma iseptember 1974. Inte heller har kunnat hållas. Nutycks äntligen förslagen vara på väg. Då kan man kanske också snart förväntaproposition frän regeringen, där man erkänner principen alt kulturskaparna iförsta hand skall ha ersättning för sitt arbeie, inte slöd, och där man görallvartiga ansträngningar att bereda kulturskaparna arbetstillfällen. Omså är fallet är det mycket glädjande. Kulturskaparna, som har haft anledningatt betvivla regeringens intresse för deras förhållanden, kan repa mod. Dennaangelägna fråga förs närmare en lösning. intresse i elfte timmen för kulturarbetarna behöver inteföranleda särskilt många kommentarer. Del har länge varit känt att dellabetänkande från skulle komma. kom beroddebeklagligt nog pä sjukdom, sådant kan hända i mer än ett sammanhang. Attvi i under de är som varit haft möjlighet att pä punkt efter punktförbättra kulturarbetarnas villkor och att kulturutskottet också välvilligtbiträtt regeringens förslag på åtskilliga punkter är i och för sig glädjande.Jag vill dock framhålla atl jag anser det väldigt angeläget att vi snart fårmöjlighet till en helhetsbedömning av kulturarbetarnas villkor eftersom detfortfarande finns stora orättvisor mellan de olika grupperna. Vi hälleremellertid utomordentligt nära och bra kontakt med dem och har kontinuerligaövertäggningar med kulturarbetarnas organisationer i departementet i väntan påden slutgiltiga lösning, som jag hoppas skall bli följden av det betänkande somnu snart kommer. FruMOGÅRD (m): Jag har redan sagt alt jag tycker det är glädjande atl det äntligenbörjar bli fart på detta ärende. Jagmåste ändå bemöta statsrådet när det gäller hans påstående atl mitt inlressehar uppkommit i elfte limmen. Det känns litet egendomligt att höra från en f d.ulskottskamrat som vät känner till hur det förhåller sig och med vilken jag bl.a. i utskottet har haft intensiva debatter just i denna fråga. Överläggningenvar härmed sluiad. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. § 9 Föredrogs ochhänvisades Kungl. Maj:is proposition nr K teutskottei. §10 Föredrogs och hänvisades motionen nr 2003 till jordbruksulskollel. §11 Jämställdhet mellan män och kvinnor, m. m. Föredrogs inrikesutskotiets belänkande nr 25 ianledning av molioner om jämställdhet mellan män och kvinnor, m. m. I della belänkandebehandlades motionerna 1974:72av m. fi. (vpk) vari föreslagils att hos regeringenbegärde snara konkreta åtgärder som bekämpade diskriminering och säkradeväsentliga framsteg i sirävandena lill likställighet mellan könen samt därföruttalade t.att allas rätt till arbeie, oavsett kön, var ell förpliktandesamhälls-poliiiskl mål, 2. all i helautbildningsväsendet, från förskolan, alla tendenser lill Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. könsrollsinriklal yrkesvalaklivi måsle motverkas, 3. att den offentliga sektorn förpliktades attmotarbeta alt könsdis-kriminerande uiformning av arbetsorganisation,rekrytering och lönesäll-ning, 4. atl ålgärder för utbyggd kollekliv service snabbtmåste komma frän ulredningsstadiel lill praktisk handling, 5. all frågan om en generell arbetstidsförkortningprioriterades, 6. alt en undersökning rörande de hemarbdandekvinnornas silualion snarasl genomfördes. 1974:253 av m. fi. (vpk) varihemställts atl hos regeringen skulle anhålla om utarbetande av förslagtill lagstiftning om minimiarbelslid om 20 limmar , utom i de fall dåannan överenskommelse nåddes med den lokala fackliga organisationen, 1974:558av m. fl. (m) vari hemställts i yrkandel 3 all hos Kungl.Maj:l skulle anhålla om uiredning och förslag lill ålgärder för atl förbättrakvinnornas ställning på arbetsmarknaden, främsi inom den offentliga seklorn, ienlighel med vad i motionen anförts, iyrkandet 4 atl hos Kungl. Maj:i skulle anhålla om utredning ochförslag lill förbättrade sociala förmåner vid deltidsarbete, 1974:562 av m. fl. (fp) vari i yrkandel1 hemslällts all ullalade att slalen i sin egenskap av arbetsgivareborde taga initiativ lill inrättande av deltidstjänster inom statliga företagoch statlig förvaltning där sä var möjligt, 1974:565av m.fl. (s) (yrkandel C), 1974:1542av m.fl. (c) vari hemställts iyrkandet hos Kungl. Maj:t begärde atl försöksverksamhet medflexibel arbetstid genomfördes i den slalliga förvaltningen på sätt som angettsi molionen, iyrkandel 2 atl hos Kungl. Maj:l begärde atl den dolda arbetslöshetenkartlades, iyrkandel 4 all försöksverksamhet med deltidstjänster startades i enlighet medvad som i molionen anförts, i yrkandel 5 atl hos Kungl. Maj:l begärdeatl en parlamentarisk uiredning tillsattes med uppgift alt lägga fram ellprogram för jämlikhet mellan könen. (fp) vari hemställts 1. all skutte anta en lag molkönsdiskriminering i arbetslivet enligt de riktlinjer som angivits i molionen. 2.att beslutade att gällande lagstiftning mot rasdiskriminering utvidgadestitt att gälla även könsdiskriminering samt 1974:1560av () (yrkandet 3). 1. belräffande utredningsverksamheten ijämslälldhetsfrägor all i anledning av motionerna 1974:558, yrkandet3, och 1974:1542, yrkandel 5, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört, 2. beträffande ålgärder för likstältighel mellan könenatt skulle avstå molionen 1974:72, 3. belräffande lagstiftning mot könsdiskriminering atlriksdagen skulle avslå molionen 1974:1550, 4. belräffande uiredning om förekomsten avdiskriminerande överenskommelser all motionen 1974:565, yrkandel C, inteföranledde någon åtgärd, 5. beträffande kartläggning av dold arbetslöshet altmolionerna 1974:1542, yrkandel 2, och 1974:1560, yrkandel 3, inte föranleddenågon åtgärd, 6. belräffande deltidsarbete atl skulle delsi anledning av motionerna 1974:558, yrkandet 4, 1974:562, yrkandet 1 imotsvarande det, och 1974:1542, yrkandel 4, som sin mening ge Kungl. Maj:l lillkänna vad utskottet anfört, dels avslå motionen1974:253, 7. beträffandeflexibel arbetstid all molionerna 1974:562, yrkandet 1 i motsvarande del, och 1974:1542, yrkandet 1, inte föranledde någon åtgärd. Jämställdhet mellan män och kvinnor, m. m. 1. belräffande utredningsverksamheten ijämslälldhetsfrägor (punkl 1) av (), (), i (s), () saml herrar i (s), Lorentzon (vpk) och i (s) som ansett atl utskottet under 1 bort hemställa, atlriksdagen skulle avslå molionerna 1974:558, yrkandel 3, och 1974:1542, yrkandd5, 2. belräffande ålgärder för likställighet mellankönen (punkl 2) av (vpk) som att ulskottel under 2 bort hemställa, all med bifall till motionen 1974:72 somsin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanlen anfört. 3.belräffande lagstiftning mot könsdiskriminering (punkt 3) av herrar iArvika (fp) och Ekinge (fp) som ansett atl ulskottel under Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. 3 bort hemställa, allriksdagen i anledning av molionen 1974:1550 som sin mening gav Kungl. Maj:tlill känna vad reservanterna anfört, 4. beträffande deltidsarbete (punkl 6) av herrFageriund, , i , samtherrar i och i (samtliga s) som ansettatl utskottet under 6 bort hemställa, attriksdagen skulle avslå motionerna 1974:253, 1974:558, yrkandel 4, 1974:562,yrkandel 1 i moisvarande del, och 1974:1542, yrkandel 4, 5. beträffandedeltidsarbete (punkl 6) av (vpk) som ansett att ulskottel under 6 bort hemställa, delsmed bifall till motionen 1974:253 som sin mening ge Kungl. Maj:i till känna vadreservanlen anfört, delsavstå molionerna 1974:558, yrkandel 4, 1974:562, yrkandet 1 i moisvarande del,och 1974:1542, yrkandel 4, 6. belräffande flexibelarbetstid (punkt 7) av herrar i (fp). () och Ekinge (fp) samt fru () som ansett all ulskottel under 7 bort hemställa, atl i anledning av molionerna 1974:562,yrkandel I i moisvarande del, och 1974:1542, yrkandel 1, som sin mening gavKungl. Maj:l lill känna vad reservanlerna anförl. Del är ulan tvekan så atl den fråga vi nu skall behandla under rubrikenJämställdhet mellan män och kvinnor engagerar väldigt många människor ,vilket inte minsl den livliga pressdebatten och ämnets aktualitet i andramassmedia är ett uttryck för. De molioner som ligger till grund för dagensriksdagsbehandling är med smärre variationer de som vi haft uppe varie årunder senare tid. Det är krav på utredning för att förbättra kvinnornasställning pä arbetsmarknaden, främst inom den offentliga seklorn, som deltypiskt nog heler i moderatmotionen, eller krav pä uiredning som skall läggafram program för jämlikhet mellan könen, som det formuleras i en moiion fräncentern. Det handlar om lagstiftning mot könsdiskriminering, kartläggning avdold arbetslöshet, deltidsarbete m. m. Detär givelvis helt otillfredsställande att vi alltjämt har så olika villkor förmän och kvinnor i hem och samhällsliv och inte minst på arbetslivets område.Del finns fortfarande många kvinnor som inte kunnal finna en väg ul påarbetsmarknaden trots atl de ingei heltre önskar. Det är ofta ont om jobb inom"kvinnoyrkena" - dvs. den ganska smala sektor av arbetsmarknaden därkvinnorna av tradition mestadels återfinns -vilkel inte sällan leder till attkvinnor pä vissa jobb kan utnyttjas mot Att brytaarbetslivets uppdelning i manligt och kvinnligt framstår som en av de allraangelägnaste åtgärderna för alt alla kvinnor skall fä jobb och få det pårättvisa villkor. Tidigareoch till för inte alls så länge sedan betraktades kvinnorna som en reserv påarbetsmarknaden som kunde utnyttjas vid behov. Om del var goda tider fick dejobb på bra villkor, blev tiderna sämre gick de tillbaka till hemmen. Detframstod som naturiigt att sä. skulle det vara. Även inom familjen har det förövrigt säkert funnits och finns kanske fortfarande på en del håll en benägenhetatt se hustruns inkomst som en biinkomst, ett slags "extraknäck." Mendet tycks som om denna inställning lill kvinnan som röriig arbetskraftsreservhäller på all brytas. Visserligen kan väl sägas att de goda konjunkturerna ochden allmänt stora efterfrågan på arbetskraft just nu har spelat kvinnorna i händerna,men jag vägar påstå alt ingen längre tar för givet att kvinnorna i elt annatsysselsättningsläge automatiskt skall lämna sina jobb. Päsitt sätt var det en glädjande erfarenhet vi gjorde under senastekonjunkturnedgången att kvinnorna behöll sin andel av sysselsättningen och stodfast vid sina krav på arbete, att de fortsatte alt vara arbetssökande. Föralt möta de krav och förhoppningar som finns hos allt fier grupper avkvinnor måste målen för sysselsättningspolitiken sättas högt. Målsättningenmåste rikta sina resurser till de grupper som behöver stöd, och bland demåterfinns kvinnorna i stor utsträckning. Detär viktigt att slå fast att alla människor har rätt lill arbete, attjämställdheten måste grundläggas i arbetslivet, att ekonomiskt oberoende är enförutsättning för jämställdhet. När vi i dagens läge med rätta fortfarandetalar om orättvisa för kvinnorna skall vi i alla fall ha klart för oss atl detskett snabba förändringar . Kvinnorna har i en omfattning somaldrig tidigare gått ut i arbetslivet. Delvis är della resultatet av politiskainsatser som gjorts för att möta kvinnornas krav. Som exempel härpå kan nämnassärbeskattningsreformen, arbetsmarknadsutbildningen, där hälften av deltagarnaär kvinnor, och utbyggnaden av samhällels barntillsyn som ökal väsentligt ävenom det på den punkten finns åtskilligt alt realisera. Mennär detta sagts, måste man också konstatera atl del fortfarande finnsåtskilligt att gripa sig an, både av politiska åtgärder och opinionsbildandeverksamhel. Vissl präglas samhället fortfarande av värderingar som i sinakonsekvenser motverkar utjämningssträvandena. Arbets-och ansvarsfördelningen ihemmet är ett exempel. Kvinnor som förvärvsarbetar är ju alttid"dubbelarbdande". När hörde någon talas om dub-belarbetande män, omde inte har två förvärvsarbeten? Och vissl finns ännu myckel av misstro motkvinnors lämplighet för vissa jobb framför allt i ledande slällning. Ävenom således åtskilliga på tradition grundade fördomar återstår att övervinna ochäven om många praktiska problem återstår alt lösa finns det skäl att redovisaytteriigare en det som ändå bidragit till alt föra arbetet för utjämningframåt. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Jämställdhet mellan män och kvinnor, m. m. om åtgärder ägnade attmotverka arbetsmarknadens uppdelning i manliga och kvinnliga yrken. Det gällerstöd till personer som önskar utbilda sig i ett yrke som vanligen domineras avdel motsatta könet. Könsbunden kvotering av arbelsiillfällen vid beviljande avlokaliseringsstöd är ett annat exempel. Nämnas bör också den speciellaförsöksverksamheten med atl underiälla för kvinnor att komma in pä typisktmanliga jobb som pågår i vissa län och från vilken en del goda resullal harkunnal redovisas. Initiativettill de här åtgärderna har tagits av delegationen för jämställdhet mellan mänoch kvinnor, som är knuten till statsrådsberedningen och som har att skapaunderiag och föreslå åtgärder för förverkligandet av regeringens politik förjämställdhet mellan män och kvinnor. motion, nr 1542, av m. fi. åierkommer yrkandet atl enparlamentarisk utredning skall tillsättas för att lägga fram ett program förjämlikhet mellan könen, ett yrkande som utskottets alla borgerliga ledamöterhar anslutit sig till. Vi som reserverat oss på den här punkten anser inte atten utredning är del mest angelägna just . Vad som skall titt är konkretaåtgärder som för utvecklingen framåt inom rimtig lid, och vi menar attjämslälldhelsdelegationen har de förutsättningar som krävs i ett sådantarbete. Det är egentligen rätt förvånande att man just , när det börjar händasaker och delegationens arbete böriar avsätta resultat, vill sätta in den härfrågan i en utredning. Speciellt värdefulll anser vi det vara att delegationenså påtagligt förankrat sin verksamhel i människors vardagstillvaro. Jag syftardå pä referensgruppen, bestående av kvinnor från skilda delar av landet ochrepresenterande de mest skilda yrken, som har till uppgift atl vara "ögaoch öra åt delegationen" för att citera ett lidningsreportage, attrapportera och vara pä-tryckare. Enviktig del av delegationens arbete är just alt påverka del fortlöpandereformarbetet inom Kungl. Elt par exempel på sädana initiativsom tagits har redan nämnts. häller man pä med en undersökningom deltidsarbetets villkor. Pä delta område finns särskilda motionsyrkanden.Herr i kommer senare att utveckla våra synpunkter i den frågan. Barnomsorgenär en central fråga i de här sammanhangen. Delegaiionen har naturligtvis ägnatspeciell uppmärksamhet åt den i avsikt atl stimulera kommunerna till enangelägen utbyggnad. Försöksverksamhet med sex limmars arbetsdag finns med iplanerna. Vidare pågår en uiredning om lagstiftning mot könsdiskriminering. Viframhåller i vår reservation alt delegaiionen har breda kontaktytor. Utöver dentidigare nämnda referensgruppen är ju också en krets av experter knuten tilldelegationen. Enligt reservanternas uppfattning är kravet på pariamentariskförankring väl tittgodosett härmed, dä i denna expertgrupp ingår förutomföreträdare för arbetsmarknadens parter och vissa centrala ämbetsverk ävenordförandena i de politiska partiernas kvinnoförbund. Samtliga dessa är juparlamentariker. Dessa om några borde väl kunna företräda respektive partiersuppfattningar i de här frågorna. Eller har de kanske inte det förtroendet? Våruppfattning är att en ny utredning skulle splittra det planerings- ochutredningsarbete som pågår och fördröja angelägna åtgärder. Imoderatmotionen 558 finns också ett utredningsyrkande, syftande till atlförbättra kvinnornas ställning på arbetsmarknaden, främst inom den offentligasektorn. Även detta yrkande har vunnit gehör hos de övriga borgerligaledamöterna i utskottet. Vi reservanter erinrar om alt det somjämställdhetsdelegationen kom till tillsattes en särskild sakkunnig med uppdragatt utreda kvinnornas situation i den statliga förvaltningen. Förutom attkartlägga förhållandena skall den sakkunnige i de fall behov föreligger föreslååtgärder som undanröjer orättvisor grundade på könstillhörighet. Medanledning av att del i den aktuella motionen begärda utredningsarbetet enligtvår mening redan pågår och med hänsyn till delegationens verksamhet i övrigtkan vi inte finna skäl till att skall bifalla yrkandet. Jag yrkar alltså bifall till reservationen I i utskottets betänkande. Ivpk-motionen 72 yrkas dels att hos regeringen skall begära konkreiaåtgärder för att nå likställighet mellan könen, dels att skall göraett uttalande i frågan. I sex olika punkter har detta* sedan formulerats, ochdet spänner i stort sett över hela fältet av hithörande frågor. Vihar vid utskottsbehandlingen inte kunnat finna annat än att praktiskt tagetalla dessa punkter sammanfaller väl med den verksamhet som bedrivs ijämställdhelsdelegationen eller som på annat sätt har aktualiserats ireformarbetet. Detta borde vara uppenbart även för vpk. våras tillsatta sysselsättningsutredningen har ju som målsättning allas rätttill arbete, vilket är den första punkten i vpk:s yrkande. Att målet är svårtatt nå på kort sikt trols brist på arbetskraft har vi fält erfara. Att kvinnornaär en speciellt utsatt grupp är ett faktum, och det är därför som speciellainsatser prövas just för kvinnorna. Molionentar upp frågan om att motverka rådande könsrollsmönster redan i skolan. Tilldelta är alt säga att inom pågår ett utrednings- ochforskningsarbete, kallad könsrollsprojektet, med sikte pä att skolan skallverka för ökad jämställdhet och atl detta skall sätta sin prägel pä läroplaneroch läromedel. Mankräver vidare ett uttalande om atl den offentliga seklorn förpliktigas allmotverka könsdiskriminering bl. a. vid rekrytering och lö-nesällning. Här villjag bara hänvisa till det utredningsarbete i frågan som jag har nämnl lidigaresamt till atl det råder förbud mot könsdiskriminering vid tillsätlande avstatliga tjänster. Denkollektiva servicen i bostadsområdena tar man upp i nästa punkl. 1 sittremissvar till motionerna har jämställdhetsdelegationen framhållit, all enarbetsfördelning byggd på jämställdhet mellan män och kvinnor ställer storakrav på barnomsorg och annan service inom bostadsområdena, vilket ocksåbetonas i direkliven till delegationen. Delegaiionen har också tagit initiativi barnstugefrägan genom överiäggningar med Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. Jämställdhetmellan män och kvinnor, m. m. , vilka isin tur resulterade i att kommunerna tillskrevs om att de allvariigt bordeöverväga sina möjligheter att öka takten i utbyggnaden av barnstugeplatserna. Moldetta kan alltså naturligtvis invändas atl när man tagit del av planerna förden närmaste framtiden, verkar det som om kommunerna i en del fatt lyssnardåligt pä . Men jag vet att denna fråga är under observationfrån delegationens sida och att man nogsamt överväger vilka åtgärder som kanvara nödvändiga för atl fä lill stånd en acceptabel utbyggnadstakt. Iföljande punkt berörs prioritering av arbetstidsförkortningen. Det är också enfråga som rönt speciell uppmärksamhet genom den intensiva deball vi har filt omsex limmars arbetsdag - en målsättning som det blivit en glädjande uppslutningomkring. Väsentligt i sammanhanget är ju att löntagarorganisationernadeklarerat att det långsiktiga målet är 30 timmars arbetsvecka, uppnådd genomförkortning av arbetsdagen, och att en särskild delegation för arbetstidsfrågorhar tillsalts. Tillsist krävs i vpk-motionen undersökning av de hemarbetande kvinnornassituation. Man vill utröna behovet av information bl. a. om verksamhet ulanförhemmet. Ensådan information ingår.i arbetsförmedlingarnas utåtriktade arbete, ochsärskilda tjänstemän finns avdelade för aktiveringsuppgifter. Nämnas bör ocksåatt särskilda kurser anordnas för atl ge hemarbetande kännedom omarbetsmarknaden. Eftersomsåledes alla de frågor som vpk-motionen berör har aktualiserats eller ärföremål för åtgärder, anser inte utskottet att det finns anledning att bifallamotionsyrkandena. Jag yrkar alltså avslag påvpk-reservationerna. Äveni år har vi haft att behandla ett förslag om lagstiftning motkönsdiskriminering. Detta framförs i en folkpartimotion. Vad som skiljeryrkandet i molionen från yrkandet i motion föregående är är att nuskall utan föregående utredning anta en lag mot könsdiskriminering.Man anser att erforderlig lagtext skall utarbetas av vederbörande utskottenligt de riktlinjer som anges i motionen. Riktlinjerna bygger i huvudsak påden lagstiftning som finns i . Visserligenframhåller man i motionen att en svensk lag måste anpassas till svenskaförhållanden, men i stort sett menar man tydligen att det går atl kopiera denamerikanska lagstiftningen pä området och att detta skulle kunna ske utanföregående utredning. Mennog finns det väl ändå vissa hakar som man måste fundera över. Hur har manexempelvis tänkt sig att vi skutte hantera de bestämmelser vi genomförde såsent som för att underiälla kvinnornas inträde på arbetsmarknaden? De ärju knappast könsneutrata. Får arbetsförmedlingarna ha särskilt folk som tarsig an kvinnornas problem? Skatt sådana åtgärder betecknas somkönsdiskriminerande? Nog finns det skäl att utreda frågan innan man går tillbeslut. Jämslätldhetsdetegationenhar tagit upp frågan och man är i färd med att analysera eltomfattande material som föreligger om utländsk lagstiftning på området.