prot · FX0984 · 1974-12-31 00:00:00 — § S Meddelande ang. plena under återstoden av vårsessionen Såsom tidigare meddelats böriar kammarensbordläggningsplenum . Arbetsplenum inleds meddechargede-batt och torde komma att fortsättas . Vid arbetsplenum kl. 9.00 debatterasbl. a. den statliga kulturpolitiken. Kvällsplenum anordnas inte ,och hålls inget sammanträde. Samtliga sammanträden den 27 ärarbetsplena. Sammanträdena böriar och kl. 9.00övriga dagar Det torde bli ofrånkomligt att fortsätta samtliga dessasammanträden pä kvällen. Den sista frågestunden äger rum . Sammanträdet inleds med behandling av socialutskottets betänkande angående abortlagen. Med ändring av tidigare planer kommer inrikesutskottets betänkande om anställningstryggheten att företas till behandling och finansutskottets betänkande angående kompletteringspropositionen m. m. att debatteras på vårsessionens sista dag, . Man måste därför såsom tidigare nämnts - räkna med kvällsplenum även . 13 protokoll 1974. Ang. konjunkturpolitiskt motiverade extra barnbidragsbetydelse för utgående socialhjälp § 6 Meddelande ang. dag för höstsessionens början Jag får meddela att jag kommer att kalla attsammanträda till höstsessionen . § 7 Ang. konjunkturpolitiskt motiverade extra barnbidragsbetydelse för utgående socialhjälp Herr socialministern erhöllordet för att besvara ' (fp) i kammarens protokoll för den 10 majintagna fråga, nr 201, och anförde: har frågat mig om jag anser attkonjunkturpolitiskt motiverade extra barnbidrag bör leda till en minskning avutgående socialhjälp. Med anledning av uppgifter om att det extra tillägg tillbarnbidraget som betalades ut i vissa fall dragits av frånutgående socialhjälp har jag i ett uttalande framhållit attavsikten med det extra tillägget var att tillföra barnfamiUerna ett extrakonsumtionsstöd tUl den normala hushållsbudgeten. Det ankommer på vederbörandekommunala organ att bedöma behovet av socialhjälp. Det står emellertid klartatt en avräkning av det extra barnbidragstillägget mot annars utgåendesocialhjälp inte stämmer med de intentioner som låg bakom statsmakternasbeslut. De barnfamiUer som behöver socialhjälp tillhör de betalningssvagaste isamhället, och det är givet att även dessa famiUer har behov av det extrakonsumtionsstödet. Under detta anförande övertog herrandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar HerrROMANUS (fp): Jag ber att få tacka socialministern försvaret. Det är ett klargörande och välgörande besked, EnUgt min uppfattning är den metodik förkonjunkturstimulans som regeringen använt bra. Både från konjunkturpolitisksynpunkt och från fördelningspolitisk är det lämpligt att betala ut extrabarnbidrag. Det ger en stimulans av köpkraften, och det ger också en garantiför att stödet kommer till människor som behöver denna extra köpkraft. Jaghoppas att den metodiken kommer att tillämpas även i fortsättningen, och det ärdärför jag har stäUt den här frågan. Om ett extra barnbidrag skall få avsedd effekt får detinte hända att avdrag görs i den utgående socialhjälpen med anledning av detextra barnbidraget, vilket uppenbarligen har skett i vissa fall. Det harpåvisats i en liten utredning som gjorts av nykterhetsorganisationen ,Tyvärr har jag inte, trots vissa ansträngningar, lyckats få tag på utredningenmen det är tydligt att socialministern bekräftar att sådana här avdrag hargjorts från socialhjälpen. Om det ärnågra som har behov av ett extra barnbidrag i ett ansträngt ekonomisktläge, är det naturiigtvis famiUer som har en sådan situation att de fårsocialhjälp. Det är riktigt, som socialministern säger, att det är kommunen somavgör hur bestämmelserna skall tillämpas. Men det finns inte någonting somhindrar att man låter socialhjälpen utgå oreducerad, trots att staten betalarut ett extra barnbidrag. I själva verket behöver man över huvud taget inte ta hänsyntill barnbidraget när man gör upp de här socialhjälpsnormerna. Det skerexempelvis inte i Storstockholmskommunerna, om jag är rätt underrättad. Jag hade inte observerat att socialministern gjorde ettuttalande , och jag är rädd att flera andra inte heller har lagtmärke tiU det. Jag hoppas att de som handlägger socialhjälpsfrågorna ute ikommunerna får besked om vad har sagt, så att det här förfarandetinte upprepas. Jag beratt än en gång få tacka för svaret. Om kompetenskrav för att få utföra tillpassning av kontaktlinser Som jag nämnde i mitt svar ankommer det på dekommunala organen att bedöma socialhjälpsbehovet och besluta om vilka beloppsom skall utgå. Jag viU emellertid nämna för att samtUga socialacentralnämnder genom har fått information om mittuttalande i den här frågan. Således har mitt uttalande genom Kommunförbundetsförsorg gått ut direkt till centralnämnderna. Överläggningen var härmed slutad. §8 Om kompetenskrav för att få utföra tillpassning av kontaktlinser Herr socialministern erhöll ordet för att besvaraherr () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 190,och anförde: har frågat mig om jaguppmärksammat att användningen av kontaktlinser ökat starkt och atttillpassningen till icke obetydlig del utförs av optiker som saknar legitimationeller av personer med bristfällig utbildning och om jag är beredd att medverkatill att kompetenskrav utformas som ger kontaktlinsbäraren garanti för fullgodtillpassning av linserna. Den fråga som tar upp har uppmärksammatsinom en av tillsatt arbetsgrupp med uppgifter inom ögonsjukvårdoch synvård. Arbetsgruppen har bl, a, att beakta utbildnings- och kompetensfrågorbeträffande legitimerade glasögonoptiker. I detta sammanhang har man ock.såtagit upp frågan om kompetenskrav för kontaktlinstUlpass-ning. Enligt vad jaginhämtat avser arbetsgruppen att föreslå införande av regler som skulle gelegitimerade optiker en mer självständig ställning i fråga omkontaktlinstillpassning, under förutsättning att de genomgått viss godkändspecialutbUdning. Eftersom verksamheten med kontaktlinser sålunda är föremålför uppmärksamhet utgår jag från att det skall bli möjligt att komma till rättamed de brister på området som påtalat. Om bättre överensstämmelse mellan skolstadgan ochgällande bestämmelser vid inbyggd utbildning HerrMELLQVIST (s): Jag.ber att få tacka herr socialministern för svaret. infördes de s. k. mjuka linserna på densvenska marknaden. Dessa linser är behagliga att bära, åtminstone i början, mende är också framför allt dyra. Speciellt den som inte tidigare tillpassat linsertror att de mjuka linserna är lättare att tillpassa, men de kräver faktisktsamma seriösa och noggranna tillpassning och samma arbetsinsats som en hårdkontaktlins samt större hygien, både av tUlpassaren och av patienten. De mjuka kontaktlinserna säUs nu i av utländskabolag via svenska grossister tUl bevisligen vilken optiker som helst som villtUlpassa linser, utan något krav på utbildning. Även andra personer än optikerkan börja tillpassa kontaktlinser, och detta förekommer också. För att en svensk legitimerad optiker skall få tillpassaett par kontaktUnser måste först en läkarundersökning av patienten ha gjorts.För alla andra behövs dock inte detta, utan marknaden står öppen hur som helst.Om man därför inte gör någonting åt den situation som råder, kommersäkerligen också många människors ögon att skadas, och det blir självfallet dåpatienterna som får sitta emellan. Efter det mycket positiva svar som socialministern nu hargivit på denna enkla fråga angående tiUpassning av kontaktlinser kan vi alltsåhoppas att denna tillpassning i fortsättningen kommer att utföras avlegitimerade optiker och att därigenom en hel del av de svårigheter som förnärvarande är rådande kan undanröjas. Jag tackarän en gång för svaret. Överläggningen var härmed slutad. §9 Om bättre överensstämmelse mellan skolstadgan och gällandebestämmelser vid inbyggd utbildning Fru statsrådet erhöU ordet för att besvaraherr (vpk) i kammarens protokoU för intagna fråga, nr198, och anförde: har frågat mig, om jag ärberedd att medverka till större överensstämmelse mellan skolstadgan ochgällande bestämmelser vid inbyggd utbildning, exempelvis i fråga om arbetstidoch disciplinära åtgärder. På vissa linjer i gymnasieskolan förläggs undervisningen iarbetsteknik helt till företag eller annan institution, s. k. inbyggdutbildning. Bestämmelserna för gymnasieskolan gäller givetvis även för deninbyggda utbildningen. Av praktiska skäl är det emellertid nödvändigt att t.ex. de för arbetsstället gällande arbetstiderna tillämpas när eleverna befinnersig på en arbetsplats. I fråga om åtgärder för elevs tillrättaförande gäller redani dag skolstadgans bestämmelser med det tillägget att även reglerna ikollektivavtal kan användas. HerrBERNDTSON (vpk): Undervisning i arbetsteknik och annanundervisning med samma syfte kan helt eller delvis förläggas tUl annaninstitution än gymnasieskolan, heter det. Denna undervisning förlägges inte såsällan tUl större företag som svarar för lärare, lokaler och utmstning. Detfinns en hel del problem i samband med den inbyggda utbUdningen vilka harföranlett min fråga. som jag tackar statsrådet försvaret vill jag peka på några av dessa problem. För undervisning som är förlagd till arbetsstäUe får de påarbetsstället gällande arbetstiderna tillämpas, sägs det också i svaret, mendetta kan i vissa faU leda till skiftgång för sådan elev. I skolstadgans 56-59 §§ regleras, som det heter,"åtgärder för elevs tillrättaförande", men i 60 § behandlas"disciplinära åtgärder vid inbyggd utbildning", och där fastställesatt bestämmelse i koUektivavtal om rätt för företag eller institution somtillhandahåller utbildningen att vidtaga discipUnära åtgärder mot eleven gäller säger statsrådet att skolstadgans bestämmelser gällermed det tillägget att även reglerna i kollektivavtal kan användas. Det behövsnog ett förtydligande av i vilken form skolstadgans paragrafer skall tillämpaspå den inbyggda utbildningen. Det tillägg som finns är nämligen delvisoförenligt med vad som gäller i skolsalen. Naturligtvis kan det finnas många brister i de regler somgäller även för skolan, men det är uppenbart att elev i inbyggd utbildningkommer i en mycket sämre ställning än övriga elever Med kännedom om denbristande demokratin inom arbetslivet är det inte svårt att föreställa sigvilken situation en elev kan Uamna i. Än gäller § 32 och liknande företeelser. Det har exempelvis förekommit att elev som inte kunnatanpassa sig till skiftgång av den anledningen skilts från den inbyggdautbildningen. Jag viU därför stäUa en följdfråga; Kan det varatillfredsställande att ett privat företag faktiskt får rätt att avbrytautbildningen för en elev i inbyggd utbUdning? Är det inte hög tid att se överbestämmelserna på detta område? Det får inte vara så att skolan överlämnarbeslutanderätten till privata företag. 1 stället för att få kompletterandeutbildning kan en elev hamna utanför utbildningen genom att företaget utnyttjarsina befogenheter på ett otUlbörligt sätt. Om bättre överensstämmelse mellan skolstadgan ochgällande bestämmelser vid inbyggd utbildning Läget är ju det att när elev finns påarbetsplatsen för att studera yrkestekniska ämnen måste de regler gälla som förövrigt finns på arbetsplatsen. Om t. ex. skyddsföreskrifter inte föUs har detbedömts lämpligare att kollektivavtalens bestämmelser skall gälla beträffandetillrättaförande än skolreglerna, som inte är skrivna för detta speciella fall.Likadant är det med arbetstiderna. Man måste anpassa sig tillutbildningsplatsens arbetstider Det är alldeles riktigt att detta inte får leda tillotillbörligt utnyttjande. Om en elev måste skiUas från den inbyggda utbildningenbör arbetsgivaren ta kontakt med skolledningen och resonera om det.Skolledningen har fortfarande skyldighet att erbjuda eleven annan utbildningoch se om SYO-insatser behöver göras. Ang. den uppsökande teater- och konsertverksamheten iskolorna HerrBERNDTSON (vpk): I praktiken fungerar det så att viktigaavgöranden överlämnas till företagen. Därigenom upphävs faktiskt delar avskolstadgan, och det är detta som jag framför allt har vänt mig mot och menaratt en bättre ordning måste komma tUl stånd. Statsrådet säger att företagen bör ta kontakt med skolan.Det vore önskvärt att företagen hade skyldighet att ta kontakt, så att deregler som gäller i skolan för elevs tiUrättaförande med insatser av kurator,psykolog, skolläkare och andra instanser kommer till användning. Jag' skulleönska att man inte nöjde sig med att säga att så bör ske utan att det ocksåföreskrivs en skyldighet för företagen. Det finns tecken på att arbetsköparna vill styrautbildningen sä att den passar deras behov och intressen, men man böråtminstone kunna förhindra att paragrafer i skolstadgan åberopas för att stötaut enskilda elever som inte passar in i deras modell. Jag vUl påpeka att vi i de fackligaorganisationerna har någon som på arbetsplatsen ser tiU att otillbörligtutnyttjande inte förekommer. 1 den mån man behöver direkt avskiUa eleven frånarbetsplatsen måste skolan få reda på det av arbetsgivaren. Det går inte attundvika. Det är självklart att det är bra om man, innan man går så långt somtill att direkt avskilja eleven från arbetsplatsen, först tar kontakt medskolledningen och diskuterar fallet. (vpk); Jag tror att vi nu böriar närma ossproblemets kärna. Man bör försöka hitta någon form av skyldighet för enarbetsplats, där problem uppstår att anmäla detta tUl skolan, så att dessakurativa och andra insatser kan sättas in på tidigt stadium. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. den uppsökande teater- och konsertverksamheten i skolorna Fru statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr i (fp) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 205, till herr utbUdningsministern, och anförde: i har frågat chefen förutbildningsdepartementet om han anser att den uppsökande teater- ochkonsertverksamhet som bedrivs i skolorna i tillfredsställande utsträckning ståri överensstämmelse med skolans fostrande uppgift. Enligt fastställdärendefördelning ankommer det på mig att besvara frågan. Enligt min mening står det i överensstämmelse med skolansuppgifter att ge eleverna möjligheter att inom skolans ram ta del av ettengagerat och intresseväckande kulturutbud. Det ankommer på de lokala skolmyndigheterna,i första hand rektor och lärare, att avgöra vilka kulturarrangemang som skallutgöra komplement till undervisningen. De kan däremot inte göra anspråk på attändra t. ex. innehållet i en teaterpjäs. HerrWESTBERG i (fp): Jag ber att få tacka för svaret på min enklafråga. Jag tackar särskUt för att det lämnas redan nu det tycker jag ärvärdefullt. Dock måste jag konstatera att det inte är något direktsvar på den fråga jag ställde. Det kan hända att statsrådet bedömer det så attdet av principiella skäl är omöjligt att göra ett uttalande i denna sakhärifrån talarstolen. Det som sägs i svaret kan jag helt instämma i. Jag trorockså att det är värdefullt att det klart sägs ut att det "ankommer på delokala skolmyndigheterna, i första hand rektor och lärare, att avgöra vilkakulturarrangemang som skall utgöra komplement till undervisningen". Det ärvärdefullt att detta når ut till skolorna, så att dessa vet vad de har atträtta sig efter; man behöver inte ta emot allt som erbjuds. Anledningen till att jag ställt frågan är någrauppmärksammade fall som förekommit och våren i samband meduppsökande teater- och konsertverksamhet som bedrivs i skolorna. Som exempelvill jag nämna teaterpjäserna Röd mans död vit mans bröd och Tjejsnack samtRikskonserters utbud till lågstadiet i ett antal skolor . I detsistnämnda ingår en nyskriven visa som lärare och elever rekommenderas att lärasig utantill för att kunna sjunga med vid konserten. Visan heter Att göra bortsig och texten lyder så här; En gång iförsta klass Så hannjag inte till dass, av bajsblev hela byxan full, Å allaskratta så dom föll omkull, å frökensa: "Gå hem meddetsamma! " Och jagrusa hem till mamma. Men mammasa: "Ta ledigt i da Och åk utoch festa så blir du gla," En tidning skrev; "Vad tycker ni? Har visan någotbudskap? Är det en insats i mobbingkampanjen eller är det en uppmaning tillskolskolk, om eleven gör bort sig?" Ja, så kan man fråga! Jag förstår de lärare och skolledare som reagerar och intevill lära eleverna en sådan text och därför vägrar att framföra den. Jag villgärna höra statsrådets mening, huruvida hon anser det lämpligt att sådantframförs i skolan. Själv tycker jag att det är högst olämpligt. Jag blev ännumera beklämd när jag såg att man hänvisat till att TV börjat lansera visor avdet här slaget. När det gäller dessa teaterpjäser har jag lagt märke tillatt Röd mans död - vit mans bröd misstänkliggör motionen på ett olyckligt ochoriktigt sätt. Det kan väl inte vara lämpligt! Ang. den uppsökande teater- och konsertverksamheten iskolorna gjorde ett riktigt antagande,nämligen att jag inte vill gå in på enskilda fall och diskutera dem. Inteheller vill jag stå här och vara någon smakrådgivare beträffande innehållet ienskilda visor eller föreställningar Generellt kan jag säga att man mäste ha enganska hög toleransnivå när det gäller sådana här föreställningar, särskilt somföreställningarna i varie fall ofta direkt framförs för att väcka debatt ochstimulera till engagemang och för att låta eleverna delta i diskussionen. Ang. den uppsökande teater- och konsertverksamheten iskolorna som handlar just om att göra bort sig förefaller mig vara ettganska bra ämnesområde, men hur det framförs vill jag inte ta ställning tiU. i (fp): Jag beklagar att statsrådet inte finneranledning att ta avstånd från texter av det här slaget, något som jag tyckeratt man ändå kunde ha haft anledning att förvänta sig. På skolledarhåll finner man det underligt att sådant skaUfå föras ut genom ett statsunderstött kulturutbud, och det är många skolchefersom har förbjudU framförandet, men statsrådet säger att man skall ha en högtoleransnivå. Ja, det tror jag också, men behöver man tolerera sådant som dethär gäller? Det tycker inte jag att man skall behöva göra. Inte heller tycker jag att man skall behöva tolerera attkristen mission framställs som foUcmord, med missionärerna som mördare och denekonomiska utsugningens banbrytare. Enligt min och mångas mening är detta enhelt falsk beskrivning, och det kan inte vara rätt mot eleverna att vilseledadem, och det är i högsta grad otillfredsställande att framställa missionen i ensådan felaktig dager. Jag kan inte finna att det kan vara godtagbart att sådantsker i den svenska skolan, där alla elever är skyldiga att gå. utan att gå in på de enskildafallen vill jag konstatera att man inte bara bör se den här visan och det härteaterstycket som en enhet. Till framförandet hör väl i allmänhet också endiskussion efteråt. Om det då är någonting udda som framförs får det idiskussionen en mer allsidig belysning. Det låter underiigt när säger att skolledaremåste förbjuda sådan här verksamhet. Det är ju ingen som prackar på skolornaden här verksamheten, utan det är de lokala myndigheterna, rektor, lärare ocheleverna själva i den mån de är engagerade som ber att få verksamheten. Detavgörs alltså helt på lokal nivå. i (fp): Ja, det där är väl en sanning med någonmodifikation. Detta erbjuds väl skolorna och de kan då tacka ja eller nej. Men när det är fråga om ett statsunderstött kulturutbud tar deflesta skolledare och lärare för givet att det ges något av värde och intesådant som förfular och drar ner eller ger en falsk beskrivning avverkligheten. Att man sedan kan få en diskussion i sammanhanget tycker jag vikan lämna därhän. VisserUgen sker det, och det är bra om man får höra motsidansuppfattning. Men jag tror också att det kan bli diskussioner där motsidan inteär företrädd och att det inte förekommer någon diskussion. Så det tycker jaginte kan vara någon ursäkt för att framföra sådant som jag här har nämnt. När det gäller Tjejsnack känner jag mig förhindrad att härläsa upp den text som man där använder. Jag skulle inte ens viUa få in den iriksdagens protokoll. Att sådant skall förekomma ute i skolorna tycker jag ärupprörande. Vi för ju den kulturpolitiken i att ävennär vi ger statsunderstöd till en kulturell verksamhet förknippar vi intestödet med vare sig vUlkor eUer censur i (fp): Det är inte fråga om censur utan om stil ochvärdighet. Jag tycker att man bör ha vissa anspråk på det när det gällergrundskolan där alla elever skall fostras. Där har man rätt att ställa vissakrav. Det hör till saken att vi här i landet har en läromedelsgranskning föratt vi i skolan skall få ett utbud som står i överensstämmelse med läroplanen,och då bör väl sådana synpunkter komma fram också i det här sammanhanget. Ang. den uppsökande teater- och konsertverksamheten iskolorna Överläggningen var härmed slutad. § 11 Interpellation nr 83 om förbättradehemresemöjligheter för vämpliktiga som fullgör repetitionsutbildning Ordet lämnades på begäran till HerrOSKARSON (m), som yttrade: T. o. m. gällde för samtligavärnpliktiga att de fick resa tur och retur på enkel biUett i andra klass påjärnväg samt på vissa busslinjer Fr. o. m. den har emellertid dessamöjligheter avskaffats för samtliga värnpliktiga. Värnpliktiga som fullgörfristående repetitionsövning har föUaktligen icke någon möjlighet att erhållarabatterade resor Detta innebär betydligt försämrade hemresemöjligheter förvärnpliktiga som fullgör repetitionsövning i förhållande till de vUlkor som harvarit rådande tUlbaka. Det förefaller egendomUgt att samtidigtsom hemresemöjligheterna för värnpliktiga som fullgör rekryttjänstgöringförbättras så försämras samma möjligheter för värnpliktiga som fuUgörrepetitionsutbUdning. Dessa senare har inga som helst förmåner ifråga om resor vid fullgörande av författningsenlig miUtärutbUdnihg: Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr försvarsministern få ställa följande fråga: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidtaga för attförbättra hemresemöjligheterna för värnpliktiga som fullgörrepetitionsutbildning? Denna anhållan bordlades. , § 12Anmäldes och bordlades Nr 22 med anledning av granskningav statsrådens ämbetsutövning och regeringsärendenas handläggning Nr 35 i anledning av Kungl. Nr 84 ändrade regler för taxering avvattenfallsfastighet jämte motioner den " ' anledning av Kungl. 17 mai1974 godkännande av avtal mellanSverige och för undvikande av ------------------- dubbelbeskattning ochförhindrande av skatteflykt beträffande inkomst skatter Nr 14 i anledning av propositionen 1974:78 med förslag tiUlag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m. Nr 15 i anledning av propositionen 1974:49 med förslagtill godkännande av konsularkonvention meUan och Nr 18 i anledning av propositionen 1974:71 med förslagtill lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) jämte motioner Nr 19 i anledning av propositionen 1974:105 med förslagtill lag om ändring i lagen (1970:926) om särskild kontroU på flygplats Nr 15 i anledning av propositionen 1974:33 med förslagtill lag om inrikes vägtransport jämte motion Nr 19 i anledning av motioner angående ändringar iaktiebolagslagstiftningen m. m. Nr 20 i anledning av motion angående offentlig granskningav boutredningsmannaarvoden Nr 26 i anledning av propositionen 1974:93 angående avtalom läkamtbUdning vid kommunala undervisningssjukhus m. m. Nr 18 i anledning av propositionen 1974:73 med förslagtill lag om bevarande av bokskog, m. m. jämte motioner Nr 21 i anledning av propositionen 1974:81 med förslag tiUändrad lagstiftning om rätt att döda annans hund, m. m. jämte motioner Nr 23 i anledning av propositionen 1974:109 om denframtida organisationen av växtskyddsverksamheten jämte motioner Nr 38 i anledning av propositionen 1974:113 med förslagtill lag om ändring i förordningen (1965:139) om Svenska skeppshypotekskassanoch Skeppsfartens sekundärlånekassa, m. m. Nr 11 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:120angående anslag till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. /75 Nr 12 i anledning av propositionen 1974:87 angående vissapensions- 182 frågor, m. m. Nr 29 angående vissa förutsättningar för kompensation förmervärde- p , , skatt påbostadsbyggande j aj7974"