prot · FX0995 · 1974-12-31 00:00:00 — Därförkonstaterar jag med tillfredsställelse att man nu har samlat sig kringmålsättningar, tankegångar och inställningar till den svenskajordbrukspolitikens framtid som är av den karaktären att jordbrakets utövarekan känna att de utför en meningsfull och samhällsnyttig uppgift. Och jag villpåstå att det är mycket värdefullt inte bara för dem utan för samhället i desshelhet. Det är en betydande grad av livsmedelsförsöriningen som envid internationell jämförelse procentuellt mycket liten grupp av befolkningensvarar för. Den gruppen består av ungefär 75 000 heltidssysselsatta människor.Det finns dessutom ca 35 000 halvtidssysselsatta och ca 30 000korttJdsanställda. De svarar för en försöriningsgrad som ligger någonstansmellan . Det är ganska intressant att konstatera att dennagrupp till antalet är mindre än den grupp människor som under de senaste årentidvis har varit friställda från sina arbeten. Ett par andra intressanta siffror i sammanhanget:Jordbrukargruppen utgör av befolkningen. Råvaruprisandelen -den bit av matkostnaderna som hamnar i producentledet ligger på ungefär sammaprocentsats. av våra totala levnadskostnader hamnar iråvaruledet, hos producenten. Om man gör tankeexperimentet att vi får en10-procentig prisförändring i råvaruledet, så inverkar det inte på våra totalalevnadskostnader med mer än cirka en halv procent. Detta är några siffror somjag tyckte det kunde vara intressant att nämna i det här sammanhanget. Snabbt skall naturligtvis därefter erinras om att detantal människor som för sin försörining är beroende av hanteringen avjordbrukets produkter - de som sysslar med förädling, distribution,tillverkning av produktionsmedel i form av konstgödning, maskiner, byggnader m.m. är betydligt fler, ungefär så många. Detta är ett resultat avatt vi i många fall bytt ut den arbetsinsatsen genom kapitalinsateroch köpta tjänster. Det är sålunda av landets befolkning sommer eller mindre direkt i sin dagliga sysselsättning är beroende av deninhemska livsmedelsproduktionen. Det är med stor glädje jag tillåter mig påståatt det också skett en omsvängning av den allmänna mentaliteten och attandra grupper visar en mycket fin förståelse för det svenska jordbruket ochdess problem. En del experter ansåg att vi snabbt skulleskära ned försörjningsgraden till och helst under. De fick inte rättoch jag tror det var tur för konsumenter. Vi bör ha i minne att viunder upplevt mycket stora differenser mellan de priser tillvilka vi kunnat köpa våra livsmedel utifrån och de priser som varit aktuellahär hemma. När vi alltså kunde tillhandahålla exempelvis vete frånhemmaproduktionen för per deciton låg väridsmarknadspriset på 115kronor per deciton. Låt mig med detta, herr talman, bara kort ha erinrat omden aktuella situationen. Det handlar inte bara om vår egenförsörinlngsförmåga utan även om en rad andra för landet väsentliga komponentersom berör jordbrukets situation. Jag vill bara helt kort erinra om vadjordbruket betyder för vår valutabalans, för sysselsättningen i allmänhet, förnatur- Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. ochlandskapsvården och sist men inte minst för mänskliga miljöfaktorer;svårmätbara välfärdskomponenter som är aktuella för människor direktsysselsatta i jordbruket, men också mycket värdefulla för stora grupper avandra människor i vårt land som har förmånen att komma i kontakt med dennalivsform. Det finns anledning att dra slutsatsen att de i jordbruketyrkesverksamma nu i högre grad än tidigare fått möjligheten att uppleva sinroll som mer meningsfull, mer accepterad och mer samhällsnyttig. Även om maninte på detta tidiga stadium direkt kan utläsa några ekonomiska konsekvenser avde beslut som fattats finns det redan möjlighet att konstatera en förändringnär det gäller framtidstro och optimism. Investeringsviljan har ökat såväl närdet gäller maskininvesteringar som byggnadsinvesteringar. Det som är aktuellt för beslut jagskulle vilja kommentera det på några punkter är givetvis resultatet av enförhandlingskompromiss. Men jag tror ändå det är en för alla parter tillövervägande del positiv kompromiss. För det första vill jag hälsa med tillfredsställelse denmöjlighet till kompensation av egenavgifterna som är inskriven ipropositionen. För det andra är det tUlfredsställande att rätten attförhandla om den direkta arbetsersättningen är inskriven i propositionen, därdet pä s. 32 föreslås justeringar för att nå följsamhet för jordbrukarnasinkomster till inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper den 1 juli 1975och . Som utgångspunkt för dessa justeringar skall i princip taslöneavtalen mellan LO och SAF. Det finns anledning att här erinra om värdet av denformuleringen. Alltjämt kan vi konstatera en betydande inkomsteftersläpning hosstora delar av jordbruksbefolkningen, men det är som sagt tillfredsställandeatt förhandlingarna nu har lett till krafttag jag skulle vilja använda detordet när det gäller låginkomstproblemet och när det gäller försöken attavhjälpa regional obalans. Vad jag nu sagt kanske kan uppfattas som en lovsång. Meneftersom man har kommit överens i förhandlingar och eftersom man har följt uppförhandlingarna i propositionen, anser jag för min del att det inte finns någonanledning att konstruera kontroverser som inte har saklig bakgrund. Till utskottsbetänkandet finns fogade två reservationeroch ett särskilt yttrande. Jag kunde kanske ta mig friheten att säga attreservationerna inte är av direkt principiell betydelse, eller att de är somdet skall heta marginella. I vad gäller reservationerna 1 och 2 kommer minautskottskamrater att här i debatten kommentera dem. 1 vad gäller det särskildayttrandet skulle jag bara vilja göra den kommentaren att det är mycketintressant att vi nu har tagit en princip på väg mot ett nyttprissättningssystem. Det finns kanske de som beklagar att man I detta fall harföregått jordbruksutredningens ställningstagande, men om jag skall göra enbedömning så anser jag att det är ett riktigt steg som har tagits. Häråterfinns de tankegångar som framfördes av herrFälldin, fastän de inte då var mogna att helt accepteras. Vi har i det särskildayttrandet gjort den kommentaren att det naturligtvis inte är självklart att manutan vidare kan frysa konsumentprisnivån på en exakt nivå i händelse av enfortsatt inflationsutveckling. Därför har vi i det särskilda yttrandet sagt attdet finns all anledning att förvänta att man, innan man tar nästa steg, skallha möjlighet att i utredningssammanhang mera konkret klarlägga och preciseraprinciperna för de fortsatta ställningstagandena. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tiU dereservationer där mitt namn förekommer och i övrigt tUl utskottets hemställan. Under detta anförande övertog herrandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. HerrKRÖNMARK (m): Jag vill instämma med utskottets ordförandeoch säga att det prisavtal som har träffats mellan jordbruket och statsmakternaär i många avseenden positivt för jordbruksnäringen. Att man har fått dennaförbättrade lönsamhet är givetvis beroende på den internationella situationen.Tidigare har vi haft ett läge med en konstlad världsmarknad och gränsskydd fördet svenska jordbruket gentemot denna dumpade marknad. är situationen attgränsskyddet är ett skydd för konsumenten, och man kan säga att det avtal somträffats även är förmånligt för de svenska konsumenterna. Även om det som sagt är ett bra avtal för jordbrukarna, måsteman konstatera att det inte bara är genom avtal som man ser till attjordbruksnäringen får god lönsamhet. Betydligt större vikt måste sättas vidskördeutfallet. Därför är det faktiskt glädjande att vi kan föra dennajordbruksdebatt i ett någorlunda vått klimat i landet, att de moln som intesyntes på himlen när vi bara hade solsken och ingen nederbörd i alla fallkommit med regn och att vi kan hysa viss optimism för skördeutfallet.Detta är - utan att förringa jordbruksministerns insats ännu viktigare för desvenska bönderna än herr jordbruksministern själv. Från stabiUseringssynpunkt måste det anses utomordentligtvärdefullt att vi kunnat teckna ett treårsavtal. Det innebär att de andraområdena av samhällslivet har fått en fast bas för sina framtidsbedömningar. Helt naturligt har man då fastnat för att behållainflationsskyddet. De erfarenheter som jordbruket har haft av inflationsskyddetunder visar att det har varit av utomordentligt stor betydelse. Även om, som i sade, det fortfarandefinns en betydande inkomsteftersläpning om man jämför de svenska jordbrukarnamed industriarbetare, och även om man kan konstatera att förräntningen avkapital i jordbruket ligger i vissa fall betydligt lägre än förräntningen avkaptital i näringslivet i övrigt, så är dét inget tvivel om att utvecklingen ärpå väg i rätt riktning. Jag kan inte underiåta att ta mig friheten påpeka attvad som sagts från den politiska oppositionens sida och1970-talet har visat sig vara en riktig framtidsbedömning. Vi kan alla varaglada att vi tydligen på ömse sidor om det politiska kraftfältet är överens omatt det frän nationens synpunkt är mer eller mindre tvingande att återigen haen positiv syn på svenskt jordbruk. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Detta avtal kan principiellt sett delas upp i två olikaskikt. Å ena sidan gäller det att i görligaste mån fastställajordbruksnäringens inkomstnivå. Där har ett avtal träffats, och enligt praxis iSveriges riksdag gör man inte några ändringar i det. Jordbruket är alltsågaranterat de ekonomiska förmåner som finns i avtalet. När det å andra sidan gäller finansieringen kan man sägaatt principerna för hur förmånerna skall betalas ligger vid sidan om avtalet.Det finns också i den delen ett särskUt yttrande till betänkandet med anledningav en moderatmotion. Jag kan inte underlåta att för min egen del och somrepresentant för mitt parti säga att den här utveckUngen, där vi betalar meroch mer över statskassan av våra livsmedelskostnader, i och för sig kan geanledning till farhågor. Stödet för prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde har tredubblats på ett budgetår. Det beror inte till någon del påjordbrukspolitiska förhållanden, utan på att man har misslyckats medantiinfla-tionspolitiken och på att vi har en skattepolitik som gör att deticke har varit acceptabelt att låta konsumentpriserna täcka framställningskostnaderna. I det här läget bedömer jag det ganska olyckligt attSveriges riksdag icke har haft tillfälle till ett principielltställningstagande tUl den framtida jordbrukspolitiken. Som jordbruksutskottetsordförande framhöll har vi i realiteten etablerat en mellanprislinje. Ala bonne heure! Det är möjligt att vi skall ha en sådan, men det hade ju varitrimligt att vi fått en ordentlig utredning och kunnat göra noggrannaöverväganden och bestämma oss för var denna mellanprisnivå skall ligga. Med deninflation som vi har och med ett stöd på betydligt över 2 miljarder,vilket för övrigt efter ytterligare ett budgetår det beror ju påinflationsutvecklingen kan komma upp till ett belopp på drygt 3 miljarder,kanske t. o. m. närmare 4 miljarder, har man skäl att fråga om detta verkligenär en mellanprislinje. Detta spörsmål har verkligen samband med det prisstopppå vissa jordbruksprodukter som vi nu har haft . Det torde varamycket svårt, ja helt enkelt omöjligt, att gå tillbaka till den tidigareprispolitiken och låta konsumenterna betala hela priset över disk. Det skulleinnebära så chockartade höjningar i konsumentledet att det är både ekonomisktoch politiskt omöjligt att genomföra. Jag anser att det är väsentligt att vi såsnabbt som möjligt får tillfälle att bedöma var vi skall "frysa"mellanprisnivån, därför att med ett fortsatt permanent prisstopp av den natursom vi har löper utvecklingen i väg och vi kan helt enkelt inte påverkaden. Med hänsyn härtill är det angeläget att följa det förslagsom framförs i det särskilda yttrandet, att jordbruksutredningen oaktat det kanvara förenat med vissa besvärligheter, skall pröva varje möjlighet att medförtur behandla den kommande prispolitiken så att man kan förelägga riksdagenförslag , I detta betänkande behandlas också det särskilda stödettill jordbruket i , Vi har från mitt partis sida stött entrepartimotion angående en uppräkning av stödet till det norrländskajordbruket. Det betraktades ju som ett utomordentligt framsteg .ochen stimulans inte minst för när det särskilda stödet till jordbruket iNorrland infördes. ett stödsom var berättigat med hänsyn till att produktionsbetingelserna är sämre i denorra delarna av landet än i och , Som bekant har dettastöd varit föremål för en översyn , och man har i propositionen istort sett föreslagit en uppräkning . Det kan i och för sig ansesrimligt, men med den kostnadsutveckling som vi haft vi har ju eninflationstakt som drabbar jordbruket och inte minst jordbrukarna i Norrlandmycket hårt har vi ansett att stödet bör sättas något högre. Vi har föreslagitatt man skall satsa ytterligare 3 miljoner, så att stödet tUl jordbruket inorra sammanlagt kommer . Detta är ju inte ett stöd som bara skall ses frånjordbrukspolitisk synpunkt utan det har mycket vidare syftningar. Det måste välses som ett komplement bl. a. till den regionalpolitik som samhället gör storasatsningar på. Ett bifall till reservationen I anser jag vara väsentligt. Jagär övertygad om att ett sådant bifall skall göra att norrlänningarna i allmänhetoch norrländska jordbrukare i synnerhet kommer att känna betydligt störrestimulans och tillfredsställelse i sin fortsatta gärning. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationen 1, I övrigt yrkar jag bifall till vad utskottet har hemställt. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I detta anförande instämde herrar i ,i Vrångebäck, i Gäddvik och i (samtligam). HerrENLUND (fp): Utskottets värderade ordförande har nämnt attdet råder enighet inom utskottet beträffande huvuddelarna i det betänkande somvi nu behandlar, och jag instämmer gärna i den karakteristiken. har redan berört reservationen 1, och det ärhuvudsakligen i anledning av den som jag har begärt ordet. På grund av ettmissöde vid utskottsbehandlingen finns mitt namn inte med på den reservationen,och jag vill därför till kammarens protokoll få antecknat att jag vidröstningen ämnar stödja reservationen 1, som gäller det särskilda stödet tilljordbruket i norra . Detta stöd har ett tvåfaldigt syfte. Dels skall detmotverka nedläggningen av jordbruk i norra , dels skall det bidra tillatt jordbrukare där lika väl som i landet i övrigt skall få en med jämförbaragrupper likvärdig standard. Den uppräkning i förhållande till propositionen somföreslås i reservationen och som beräknas kosta är enligt minmening väl motiverad. Sedan propositionens siffror framräknades harskillnaderna i lönsamhet mellan norra och ökat bl. a. genomoljekrisen. Vill man slå vakt om det svenska jordbruket och motverkanedläggningen av brukbar , så måste man vara särskilt vaksambeträffande de områden i vårt land, där nedläggningstendenserna är starkast ochsvårigheterna störst att behålla en levande bygd och ett öppet landskap. Norrlandhör utan tvivel till dessa områden. Därför finner jag det Reglering av priserna på jordbmks-produkter, m. m. motiverat- just med anledning av de senaste månadernas kostnadsstegringar att ökapristUläggen till mjölkproduktionen och köttproduktionen enligt vad somförordas i reservationen 1. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till denna reservation. HerrWICTORSSON(s): Låt mig först något få anknyta till detanförande som utskottets värderade ordförande inledde denna debatt med. Det ärglädjande att från jordbrukarhåll få en klar deklaration innebärande attsvenskt jordbruk har en positiv framtid. Jag har i och för sig inte anledning att ta upp en polemikom jordbruksdebatten , men jag skulle ändock vilja påståatt den skildring av inställningen till svenskt jordbruk som iBorrby redovisade och som delvis instämde i inte är riktig. Vihar nämligen , även , haft en klart positivinställning till svenskt jordbruk. Vad vi önskat har varit en långsiktigjordbruksproduktion som bedrivs i rationella former. Det är om hur dennainriktning skall förverkligas som debatten har rört sig. De inledandeanförandena i denna debatt innebar däremot närmast en fortsatt anslutning tillden svartmålning som förekom av utsikterna på dettaområde. Det har tidigare framhållits av i ochkanske ännu tydligare understrukits av att vi nu har fått enradikalt förändrad situation vad gäller det svenska jordbrukets förhållandetill världsmarknaden. tillät sig uttrycket att vi nu har fått ettgränsskydd för konsumenterna i stället för ett för producenterna. Detpåståendet är i och för sig sympatiskt, men det är icke riktigt. Det markeradeherr Krönmark också genom att deklarera att vad vi är på väg mot är enmellanprislinje. Det faktiska förhållandet är ju, även om vi kan diskuteraantalet miljoner, att vi fortfarande har ett gränsskydd mot omvärlden, ungefärav storleksordningen . Av det gränsskyddet betalar man kanske900 miljoner via priserna och drygt 2 miljarder via budgeten. Det finns ändåanledning att konstatera detta. Sedan tog upp en sak som jag förutsätter attkammaren får anledning att diskutera under morgondagens debatt: han påstod atten av orsakerna till utvecklingen var ett misslyckande i medantiinflationspolitiken. Jag tillåter mig bara att bestrida att detta påståendeär riktigt. Vi har framför oss ett betänkande där ett enigt utskottstår bakom förslaget till regleringen av priserna på jordbruksprodukter underen kommande treårsperiod. Avsikten med det förslaget är att vi skall täckatiden fram till dess att vi kan få en mera genomgripande genomgång avjordbrukspolitiken efter det att jordbruksutredning har presenteratsina förslag. Det är ett omfattande arbete som den utredningen har framför sig,och vi har sannerligen inte gjort arbetet enklare genom de uppdrag som vi underden här vårsessionen har överlämnat till utredningen. Detta är ett förhållande som samtliga ledamöter avjordbruksutskottet är medvetna om. Jag vill därför betrakta det somett spel för gallerietnär centerpartisterna och i utskottet i ett särskilt yttrandeuttrycker sina bekymmer över att en allt större andel av jordbruksstödet gåröver budgeten i stället för över priserna, innan utredningen har hunnitpresentera sina riktlinjer. Jag tyckte mig kunna spåra en sådan medvetenhet iherr i inlägg . Men det kan vara nog med detta. Behöver man ha enbrasklapp är det väl OK. Jag vill bara rekommendera herrarna att något besinnaHans Brasks fortsatta öde. Låt oss ändock som en framgång för både konsumenter ochproducenter notera att vi kommit överens om det här nya avtalet, att det byggerpå en riktigare indexberäkning än tidigare avtal och att det inom ramen föravtalet har varit möjligt att göra en särskild låginkomstsatsning i form avleveranstillägg för mjölk. Låt oss också ur konsumenternas synpunkt medtillfredsställelse notera det fortsatta prisstoppet på vissa livsmedel och dendärmed över budgeten finansierade mellanskillnadsersättningen till producenternapä . Det här stödet via budgeten gynnar särskilt delågavlönade och barnfamiljerna med en stor konsumtion av vissa livsmedel. Jag vill sedan övergå tUl reservationen 1. I den krävs,som i den bekanta visan, mer för mjölken i områdena 1 och 2 i norraSverige och 15, 10 och mer för nötköttet i områdena 1, 2 och 3, allträknat i förhållande till utskottsmajoritetens förslag. Något motiv för den härökningen framförs inte i reservationen. Merkostnaden uppgår, som det tidigarehar sagts, till . Det finns ingen oenighet i utskottet om behovet av ettprisstöd för jordbruket i norra så att jordbruket där kan bestå ochintensifieras i de områden som har goda förutsättningar för jordbruk. Detta stödavvägs så att lönsamhetsskillnaderna mellan jordbruket i norra och iövriga delar av landet utjämnas. En översyn av utvecklingen sker vart tredjeår. Något system för indexförändringar av den typ som har anförts här idebatten finns inte. Det är självfallet att med ett sådant system, som innebäratt vi har en genomgång och ser hur utvecklingen harvarit, kan det i fråga om vissa produkter blieftersläpningar. Det är nackdelar som man får bära i varje system som manlägger till grund för ett politiskt handlande, I det här aktuella fallet tillkommer också att den totalajordbruksuppgörelsens utformning särskilt gynnar norra genom det nyaleveranstillägget till mjölkproducenter som har små eller medelstorabesättningar. Det är dessa producenter som dominerar jordbruksproduktionen inorra , Dessutom kommer frågan om ett utökat regionalpolitisktjordbruksstöd att utredas av jordbruksutredningen, liksom grunderna för denframtida utformningen av Norrlandsstödet, Det bör tilläggas att stödet till jordbruket i norraSverige uppenbarligen har haft påtagliga effekter, som kan avläsas ijordbrukarnas intresse för utbyggnad och rationalisering. Av det stöd som /73 beviljades till jordbrukets rationalisering för helalandet totalt gick elleromkring till länen , , , , Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Endast eller gick tUl de egentligajordbrukslänen - jag tar som exempel , , ,, och . Detta visar på en glädjande framtidstro ochinvesteringslusta bland jordbrukarna i norra . Det finns därför ingenstörre orsak tUl oro, utan kammaren kan lugnt avvakta den översyn avNorrlandsstödet som kommer att ske - och därmed ställa sig bakom utskottetsförslag. Dessa konstateranden kan också gälla för reservationen 2.Jag vill tillägga att kravet på åtgärder, liknande dem som föreslås i demotioner som ligger till grund för reservationen, överlämnades tilljordbruksnämnden och har alltså funnits med i den bedömning jordbruksnämndenhar gjort i det förslag som man har framlagt och som vi nu behandlar. vill jag bara göra en kommentar till herrEnlunds inlägg. avstod i utskottet från att delta i voteringen.Enligt reglerna för utskottsarbetet gav detta inte rätt tillreservation, vilket utskottet konstaterade. anmälde då att han deladereservanternas uppfattning men att han ännu inte hade bestämt sig för om han ikammaren skulle komma att biträda reservationen. I och för sig har hans partigrupp rätt att här i kammaren ställa vilka yrkanden som helst.Men inte skapar det någon särskild stabilitet eller respekt för utskottsarbetetom en partigrupp inte ens vid justeringen kan ange hur den kommer att ställasig vid kammarbehandlingen. Tidsnöden kan i och för sig anföras, men den gälldeoss alla, och inga protester framfördes i utskottet mot att vi behandlade dettaärende. I stället ser jag saken så att har fallit för någraförstulna blinkningar från . Jag ber att få yrka bifall tilljordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 29 och därmed avslag påreservationerna 1 och 2. HerrKRÖNMARK (m) kort genmäle: Det var ett par saker som häranförde som jag måste polemisera mot. För det första menade att denhistorieskrivning som utskottsordföranden i och jag gjortnär det gällde inte var riktig. Det finns i och för sig inteanledning att föra någon längre debatt om det. Jag kan bara säga att med hänsyntill den etablerade prispress som man hade tordeingen objektiv historiker kunna säga att regeringspolitiken då präglades av enpositiv syn på det svenska jordbrukets utveckling. Det var faktiskt snararetvärtom. För det andra menade att jag hade alldelesfel när jag hävdade att det stöd som vi har på jordbrukets område meddrygt nu mera fått karaktären av konsumentstöd ettgränsskydd för konsumenterna. försökte bevisa detta genom attsäga att man utbetalar det här stödet via budgeten. Men, herr talman, hur stödet betalas har ju faktiskt intealls att göra med den principiella frågan huruvida detta är gränsskydd förproducenter eller ett gränsskydd för konsumenter. Det intressanta är den nivåsom förekommerutanför landets gränser. När vi hade ett lågt världsmarknadspris taladeregeringspartiet om det enorma gränsskydd som det svenska jordbruket hade.