prot · FX09136 · 1974-12-31 00:00:00 — Dels ^måsle någon formulera kraven - det kan löntagarorganisationernaoch de anställda myckel vät göra - dels ^måsle den alternativa for^skningen på ^någol sätt betalas.Här finns ^yllertigare en uppgift som kan lösas genom ^atl de anställdaoch löntagarorganisationerna får en viss summa pengar frän samhället. Beloppetkan exempelvis baseras pä antalet^an^slällda i de olika löntagarorganisationerna. Därmed kan man hett ^frill ochobundet av myndigheter och ^arbetsgivarintressen driva sin egenforskning och sätta makt bakom orden när man lar upp resonemang med företagsledningen för allpåverka den tekniska ^ulvecklingenvid förelagen när del gäller produktionens och organisationens^uifo^rmning. Man kan ^attlsågå igenom den ^lekniska ^ulvecklingen på område efter område och peka på behovet av alternativforskning till ^slöd för löntagarnasoch de anställdas krav. Det är delta jag har vetat redovisa i min motion. Jag har inget yrkande, men jag har med mitt anförande velat peka på all ^della är en angelägen^forskningspolilisk fråga. ^Mill anförande vill också vara ett försök tillord på vägen för ^forskningsrädsulredningen, som ^enligl utskottet skattlilla närmare på bl. a. min ^moiion. i^Slaffanstorp (c) kort ^genmäle: Jag har inte sämycket att invända mot huvudanförande här, men jag kan inteundgå att reagera mot hans inledandeord. Han gratulerade utskottet tittatt kunna sopa så många motioner under mattan. Det är ganska uppseendeväckande alten riksdagsman från regeringspartietbarden synen på en riksdagsskrivelse titt ^Kungl. Utskottet föreslår all skattunderställa ^Kungl. ^Maj:t dessa ^synpunkier, alltså i ^della fall både att ^forskningsrädsulredningen skall få dessa nya uppgifteroch alt vi önskar ett ^ökal ^pariamentariskl inslag i denna utredning. Jag slutade^mill huvudanförande med all jag fäste ^slor betydelse vid all vi fått en enig skrivning omdetta. Därför vitt jag ^ullrycka minför- Nr 136 våning över att i kan ha den här ^uppfallningen ^Torsda^een den om innebörden av utskottets förstag. Hen PETTERSSONi ^(s) kort ^genmäle: Jag använde uttrycket sopa under mattan därför ^atl del är så många olikartade ^molioner som ^samlligaförts över på ^forsknings^rädsulredningen.Man kan tycka all del skulle vara förmyckel för forskningsrådsutredningenatt ta itu med. Jag stärks litet i mina misstankar om all del kan vara en^avtedningsmanöver frän ^ell ^enigl utskotts sida när jag läser i ^betänkandelatt ^ulskollet säger ^atl dessa ökade arbetsuppgifterför ^forskningsrädsulredningen inte skatt behöva ta någon ^yller^ligarenämnvärd lid i anspråk. Jag kan bara lyckönska^forskningsrädsulredningen om den kan klara ^detla. Såvitt jag ^vel har man^lyvärr anledning ^atl frukta all det i ^slällel innebär inledningen till enverklig ^tängsitlning för ^forskningsrädsulred^ningen. Del skutte jagbeklaga, för ^forskningsrädsulredningen har redan i sina ursprungliga direktiv så mänga angelägna uppgifter all lösa.Backar vi på dem ^yllertigare ^ell tiotal motioner, lar del ganska tånglid innan man kommer till slutet av vägen och kan redovisa sina förslag. Jag kan ^naturiigtvis inte bedöma hur man inom ^ulskottel diskuterat. Men jag fällde mina kanske ^någol oförsiktigaord, därför all del onekligen görett underligt intryck ^atl man vill föra över alla dessa motioner till ^forskningsrädsulredningensom ändå är inne i ^sluilampen av sill ^lidigare arbete men som nukommer all bli allvarligt fördröjd. Den stadiga ^forskningsverksam -heten i^Slaffanstorp (c) kort ^genmäle: Herr ^lalman!^Detla var i varje fatt en förklaring ^lill ett något egendomligt^yltrande av . Vi har dock fält sädana informationer från^forskningsrädsulredningen om var man befinner sig i ^utredningstäget attutskottet menade att här fanns tid ochrum alt la hand om detta också i för dem berörda delar. Jag viltän en gång ^underslryka att vi inte med denna vår skrivning menar attdel skulle bli någon sådan snabbehandling att utredningen inte skulle ha lid all ^seriösl ^haniera ^della material. Jag hoppas herr ^Alemyr harsamma uppfattning. Hen ^ALEMYR^(s): Det är alttidsvårt för ^rtksdagens ledamöter all hinna läsaalla ^utskottsbelänkanden. Om herrPettersson i hade läst belänkandet37 från ^utbildningsuiskoliei ordentligt, hade han kunnat observera att vi inte vilt skicka i väg allt^della tittforskningsrådsutredningen. Vi har bara ^sagl all frågorna bör bliföremål för en samlad bedömning i ^forskningsrädsulredningen etter i annanordning. Del ^belyder alt om ^Kungl. ^Maj:t anser all vissa av dessa frågorlämpligen bör ^ulredas på ^annal sätt, kan det ske. Men vi har betonat att deldå skatt ske under Den statliga^forskningsverksam -heten Jag tror för all ^forskningsrådsulredhingens ^arbeie skulle vinna på alt manryckte loss en och annan av dessa frågor och ^övertämnade den tillnågon annan ^uiredning. Jag vill erinra om att del ^lillsatts t. ex. enforskaru^tbildningsutredning som möjligen skulle kunna ^arbela med en det avmaterialet. Orden "eller i annan ordning" är, herrPettersson, ^ell ^vikligl inslag i ^ulskotlels belänkande. ^Ulskotlels betänkande är i ^slorl settenhälligt, såsom har sagts . ^Endasi två ^reservalioner är fogade ^lill det. Båda från vpk, och i har i ett långtoch i och för sig myckel intressant anförande motiverat ^vpk:s synpunkter. I inläggetanvändes ^uitryck som "korruption" och "åtgärder i strid ^mol^siats^f^iänster^nannalagens anda". kom också in på ^fiäns-^telillsätlningsärendenoch gjorde en del andra påståenden som är av sådan natur all de knappast bördebatteras i . Jag går därför inte in på dem, herr talman. Jagförutsätter att om upptäckerbrott mot gällande lagstiftning, ser han ^lill alt delta kommer i ^blickfångel hos de ^myndigheier som har tittuppgift att granska dessa ^ling. Del äringen mening att i kammarens talarstol diskutera icke ^ve-^rifierbaraövertramp på ett eller ^annal häll. har också tagit upp försvarsforskningens omfattning, och jag skulle gärna personligen vilja svara i det avseendet, eftersom^ul^skottel inte gått in på saken. Försvarsforskningen sorlerar inte underutbildningsutskottet. Jag ^lycker för min egen del att försvarsforskningenlar en för stor andel av landels samladeforskningsresurser. Men vi vinner i detta sammanhang inte på ^atlöverdriva siffrorna. Del rör sig inte om 40 ^proceni av de totala forskningsanslagen. Om vi räknar samman alla de insatser staten och näringslivet gör, somalltså ^folkhushätlei gör, för forskningsändamål, finner vi alt del ären avsevärt lägre andel. Den är mycket svår alt räkna fram, men del är enbetydligt lägre siffra än den i lämnade kammaren. Del är alldelessjälvklart ^atl har behov av ^bällre information och ^siörrekunskap om vad som pågår pä de skilda forskningsområdena och även ^bällrekunskap om de forskningsresultat som kommer fram. Del gäller självklart ocksåsamhället i ^slorl. När utskottet nu föreslår all ^forskningsrädsulredningenoch ^informationsulredning skall få se över ^della så är det ^elltecken på all vi anser ^atl del är en sä svår problemalik ^atl man i särskildordning bör överväga hur man skall gå till väga. Riksdagsrevisorerna har gjort ett intressant^karltäggningsarbeie, det vill jag gärnasäga till närvaranderiksdagsrevisorer. ^Ulskollet har haft ^slor nytta av den promemoria som^presenlerals, och del är min övertygelse ^atl denna promemoria också församhället i övrigt är av stor betydelse.Del är inte möjligt för att nu la ^slällning på grundval av de förslagen ulan del är klokt ^atl i ^yllertigare utredningsarbete skaffa ^bällre undertag för ettslutligt ^slällningslagande i . ^Renl ^allmänl-del ^harjag, herr ^lalman, ^sagl ikammarens talarstol som latesman för utskottet - finns del naturligtvis ocksåbehov av ökade anslag ^lill forskningen i vårt land. Vi skulle gärna se all delfanns resurser all ge forskningsråden merapengar och all vi också hade resurser all öka ^insalserna inomuniversiteten, både pä ^fiänstesidan och i andra sammanhang. Men när del gällerdenna sektor av samhällslivet har vi all göra de ^priorileringar ochavvägningar som man över huvud taget ^måslegöra i ^samhällel. Jag skulle gärna se all vi hade mer pengar, men i densituation som vi befinner oss i gäller del alt använda pengarna sä brasom möjligt. Del pågår ^ule vid universiteten, i forskningsråden och i sillandeutredningar, herr latman, ett intensivt arbete för all finna vägar att inomramen för nuvarande resurser kunna nå större effektivitet i ^arbelel. Jag vill gärna uttala min ^lillfredsslällelse med allt det skickliga arbete som utförs på olika håll i forsknings^^^ ochutvecklingsarbete. Jag vill intedelta i någon generell ^krilik^mol den stora skaran av forskare, som i har gjort.Enstaka övertramp och misstag kan ske och de bör angripas i särskild ordning. Jag vill också gärna ^underslryka vikten av en ökadinternationell samverkan. Vi löser inte våra problem lokalt i vårtland. Del ^måsle vi göra i samverkan med forskarna runt om i ^värtden. Med ^detla ber jag ^atl få yrka bifall till^utbildningsut^skollets ^hemslällan. Den statliga ^forskningsverksam -heten (vpk) kort ^genmäle: Jag vill bemöta herr ^Alemyr på tre ^punkler. ^Försl vill jag rekommendera herr ^Alemyr att läsa Jan^Annersledls utredning Makten överforskningen, som är den enda ^delaljklassifikalionen av alla enskildaforskningsprojekt i och som kommer fram till betydligt högre siffror än de jag har använt när del gäller^miliiarforskningsanknuina projekt. Så den saken tror jag att jag vågarstå för. Jag tror inte heller all jag behöver la ål mig någon ^krilik när herr ^Alemyr här säger att viinte skatt ingå på enskilda ärenden. Nej, del skall vi inte göra. Men när detena ^rätlsärendel ^efler del andra samlas och samlas på ^jusliliekanslerns ochriksdagens ombudsmans bord och när del i handlingar rörande de ärendena gesklara upplysningar som pekar i en bestämd ^rikining, så har som^poliliskl ansvarig för rättsförhållandena och för forskningsförhållandena intebara ^räll all ta upp de problemen som enallmän maktpolitisk tendens i forskningspolitiken utan har ocksåskyldighet all göra det. ^Någol som alltför titel har^ulnyujal enligt min mening. ^Lål mig ge ^ell exempel genom att citera ^ell^yltrande som ^UKÄ har avgivit till JK i ärende nr 369/71. Del illustrerar de^maklproblem och de rättsproblemsom jag ^lidigare har berört: ^"A^.STRAfinansierar ^hell eller delvis ^ell ^fiertal forskningsprojekt vid universitetsinstitutioner i . Dessa projekthar alltid en ^direkl anknytning till ^ASTRAs forskningsintressen och samarbetet präglas av täta ^konlakler och intensiva diskussioner mellanförelagets egna specialister och^universildsforskare. Initiativet titt samarbetet kan komma antingen frånförelaget eller den aktuella institutionen." Delta visar alltså hur en koncern kan lägga under sig helaforskningsgrenar, och delta måste vara ^ell ^allvariigt^forskningspoliliskl problem. Del rör juforskningens ämnesinriktning och valet av forskningsuppgifter. Men delär ett mycket ^vikligl ^principielll ^rätlsproblem. Vi kan ju ^inieha den ordningen här i ^landel att grupper av forskare med ^besiämd ^intresseanknyining ^siller och ^dellar isakkunnigbedömningar av sig själva ellerandra forskare, därför all då får vi risken för en kollision med ^jävsbes;lämmelserna. ^(s): Del ligger i sakens^nalur, och del framgår av ^molionerna, av ^utskottsbetänkandet och av vadutbildningsutskottets ordförande herr ^Alemyrsade ^avslulningsvis i sill inlägg,alt åtskilligt av den statligt finansieradeforskningen gäller problemområden - inklusive de långsiktigautvecklingsproblemen - där granskningen av vår forskningspolitik måste skei ^ell ^siörre sammanhang än ^värl eget lands, där vår egen forskning därför ^måsle ses ^mol bakgrund av vad som sker iandra länder och på ^iniernalionell nivå och där vår ^plals i världenoch våra ^möjligheler ^atl ^arbela i världen kommer all påverkas av beslut somfattas på grundval av forskning och studier i andra delar av ^värtden. Del framgår också myckel tydligt av den redovisning som lämnas i ^dd föreliggande betänkandet av ^verksamheien vid sekretariatet för framtidsstudier o^ch ^samarbelskommilién för^tångsiklsmotiverad forskning all de^konkreia exemplen pä sådana problemområden kan vara mångfaldiga. Jagskall inte ta upp tid med del. Men jag tänkte mig, herr ^lalman, all det kanskekunde vara av ^inlresse för att få höra något om svenska ^msalser och dl ^specieltl ^svenskl initiativinom ^FN-sysiemel under senare lidför ^atl få titt stånd eninternationell forskning kring framlidsproblemoch framlidsplanering, innefattande ^leknisk utveckling ochteknikvärdering, av ^belydelse för forskning och planering i var och en av^FN:s medlemsstater, inklusive vårt ^egel land. Del finns inom ^FN-syslemd ^ell och utbildning,där jag har den stora glädjen all tillhöra styrelsen. Inom del institutet skall , med början den I januari 1975.igångsättas ^ell forskningsarbete somlar ^sikle på all undersökalångtidseffekter av beslut som tas inom ^FN-syslemds skilda delar föratt pä ett så ^lidigl ^sladium som möjligt försöka ^iden^f^ifiera och ^sluderauppkommande internationella problem och för all skapa förutsättningar för ettmer systematiskt beslutsfallande än det som hittillsoftast varit fallet inom våra ^inlernalionella organ. Till delta ^arbeie, som man ^juslslår i begrepp ^atl starta, skall knytas, hoppas vi, vad som kan komma^atl bli resultatet av ett ^svenskl ^inilialivvid den delta år i ^FN:sregi hållna ^världsbefolkningskoferensen. Vi har där väckt förslag, som ^jusl nu slutbehandlas igeneralförsamlingen, om ^eu centraltforskningsorgan inom FN med uppgift alt studera och ^kontinueriigt följa deständiga beroendeförhållandena mellan utvecklingstendenser på sädana områdensom befolkningstillväxten, utvecklingsprocessen,^jesurslillgångarna och resurshushållningen ^saml miljöproblemen.Avsikten med ^della är all genom tvärvetenskaplig forskning på internationellnivå klarlägga de ömsesidiga beroendeförhållandena. Man skatt kunna bedriva ^kontinueriiga studier av del ^poliliskaagerandets konsekvenser och ^effekier - både de direkta effekterna ^samlde sidoeffekter och ^långlidseffekler som kan uppkomma. Genom all vi har tagit det här initiativet från svensk sida i FN tror vi ^atl vi har möjlighet att på internationellnivå få till ^slånd ^ell centralt forskningsarbete,som kan hjälpa oss all se klarare när vi skall planera för vårt ^egelhandlande. Därför, herr ^lalman, har jag med dessa fä ord ^velalredovisa för de här svenska insatserna - i förhoppningen all^sambandel med det internationella skeendetpä området också kommer all få sin ^berälligade ^plals i del ^forlsalla^arbelel i ^forskningsrädsulredningen och i andra sammanhang. Den statliga ^forskningsverksam -heten Hen ^ALEMYR^(s): Får jag titt värdefulla inlägg bara foga all deläven i byggs upp ^ell omfattande samordningsarbete' mellan forskare och politiker. svarar för ensådan verksamhet. Inom ramen fördenna organiseras då och då särskilda sammankomster mellan europeiska^pariamenlariker och ledande forskare och ^forskningsadminis-^traiörer.^Avsiklen är all ^della ^arbeie ^ytteriigare skall byggas ^ul i syfte alt ^uinyuja de europeiska resurserna ^bällre än ^hiliillsoch även all tära mera av varandra. Men, herr ^lalman, jag är ledsenall jag i ^slulel av ^debalien också ^måsle ^ålerkomma ^ell ögonblick ^lillherr för all ^rälla ^lillen sifferuppgift som anförde i sill inlägg. När ^lalade om attdel han kallade ^miliiärforsknings-^anslagen^ulgjorde 40 ^proceni av de ^loiala ^forskningskoslnaderna räknade han ^iniemed ^universilelsforskningen och den forskning som förekommer inom ^indusirin. Vidhåller han sin förslåsifferuppgift vad avser anslagen ^lill försvarsforskningenoch lägger ^lill de andra ^ulomordenlligl stora forskningsanslagen,kommer man ner i en andel, som i varje fall inte tigger . Del var ^mol den bakgrunden jag menade, herr ^lalman,all man inte kan lösa dessa problem om man rör sig med osakligasifferuppgifter. Den stadiga ^forskningsverksam -heten Hen iMalmö (vpk): Jag har inte nämnt beloppet 591 miljoner. Jag har över huvud tagel inte ^nämnl några absoluta ^lal, vilket framgår av mitt manuskript. Men jag vill återigen hänvisa titt ^Annerstedts ^uiredning. Del är nämligen denenda ^uiredning som inte använder de felaktiga ^klassifikationerna i denofficiella statistiken, t. ex. i ^siaiislik.Han slår i ställd sönder hela forskningsverksamheten i enskilda projekt och omgrupperar dem ^enligl allmän europeisk nomenklatur.Då får man det resultat som jag nämnde. ^Överiäggningen var härmedslutad. Punkterna I och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa^punkler hemställt. Propositionergavs på bifall ^lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av fru ^Lantz, och förklarades denförra ^proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande ^voleringsproposition: Den som villall kammaren bifaller ^ulbildningsulskolleis hemställan i betänkandetnr 37 ^punklen 3 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit ^reservaiionen nr 2 av fru ^Lantz. Vid ^omröslninggenom uppresning förklarades ^nertatet av kammarens ^ledamöler ha ^rösial för ja-propositionen. Dåherr i begärde^rösiräkning verkställdes votering med ^omröslningsapparat. Denna ^omröslninggav följande ^resullal: ^Ulskotlels ^hemslällan bifölls. ^Proposilioner gavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationennr 1 av fru ^Lantz, och förklarades den förra ^proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrSvensson i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill allkammaren bifaller ^ulbildningsulskolleis ^hemslällan i ^betänkandel nr 37 punkten 5röstar ja, den del ej vitt ^röslar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 1 av fru ^Lantz. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ^ledamöler ha röstat för ja-propositionen.Då i begärde^rösiräkning verkställdes ^voiering med ^omröslningsapparat. Denna omröstninggav följande ^resullal: Utskottets hemställan bifölls. Decentralisering och ökad rättssäkerhetinom förvaltningen Nr 38 medanledning av propositionen 1974:170 angående utgifter pä tilläggsstat 1 till riksstaten för /75 i vad avser skolväsendet ^m.^m. Nr 28 ianledning av propositionen 1974:170 angående utgifter på ^litl-^läggsstat I ^lill ^rikssialen för /75 i vad avser anslag inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde Nr 49 ianledning av ^proposilionen 1974:170 angående utgifter på ^litt-^läggsslal I ^lill ^rikssialen för /75 i vad avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde Kammaren biföll vad utskotten idessa ^betänkanden hemställt. § 17Decentralisering och ökad rättssäkerhet inom förvaltningen betänkande nr 62 med anledning av motion omdecentralisering och ökad rättssäkerhet inom förvaltningen. I detta belänkande behandlades ^molionen 1974:347 av herr ^Fälldin ^m.fl. (c) vari hemställts att skulle 1. anhålla hos ^Kungl. ^Maj:tatt de i ^molionen ^upplagna frågorna om decentralisering inomförvaltningen skyndsamt upptogs till prövning genomen särskild ^pariamentariskl sammansatt utredning ^jämle därtill knutnaarbetsgrupper, i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. tillkännage för ^Kungl.^Maj:t som sin mening vad somanförts i ^molionen om behovet av ^reformarbeie för alt förbättra den enskildesrättsskydd inom förvaltningen. ^Decen t ra I i se ring och ökad rättssäkerhetinom ^föiyaltningen all förklarade ^molionen 1974:347besvarad med vad utskottet ^anförl. ^Reservaiion hade avgivits av herrar ^Boo,i , Fiskesjö och ^(samlliga c) som ansett all^ulskottel ^borl hemställa, all skulle bifalla motionen 1974:347. Till^betänkandel hade fogals särskilda yttranden 1. av herr ^Ahlmark (fp), 2. av i ^(m) och ^(m). Hen FISKESJÖ(c): I den ^moiion somföranlett del nu ^akluella ^utskolis^belänkandetoch i den ^reservaiion som är fogad till belänkandet av ledamöter i ^utskoliei berörs ^ell parkrav som ^cenlern drivit hårt och konsekventi en rad olika sammanhang. Ett vidgat folkligt inflytande över densamhälleliga beslutsprocessen är det ena, en decentralisering av besluten ärdel andra. De båda kraven är nära förbundna, och de betingar varandra. Båda ärled i vår vakthållning kring ^demokralin och i vår strävan all förslärka^demokralin i ^elt samhälle som tenderar all blialltmer c^entraliserat, ^leknokraliseral och ^byråkratiserat och ^alll svårare att överblicka för den enskildamänniskan. ^folkligiin^f^lytande i beslutsprocessen är självfallet i sig dl värde - del ^ger fler människor insyn i ochkunskap om samhällsfrågorna. En decentralisering av bestulen till lägre nivåer är också i sig ett värde- den för ^besluisfaiiarna ^när-mare de ^konkreia problem de har alt lösa, och den ökar förutsättningarna för att beslutengrundas på relevanta kunskaper och insikter. Men det är ^försl när^bestulsdecenlratisering och ^elt vidgat folkligt inflytande kombineras som vi får en mera reellförstärkning av det demokratiska ^styrelsesällel. Det är inte bara denform i vilken bestulen fallas som är viktigt;beslutens innehåll och räckvidd är också av största vikt. De tankelinjer som jag härskisserat har varit grundläggande för ställningstagande i entång rad av frågor som spänner över vida sektorer av den samhälleligaverksamheten, och de går igen i förslag som vi envist ^åierkommer med här iriksdagen år efter är. Del skall också med tillfredsställelse noteras, ^atl dekrav vi drivit har undan för undan väckt ^alll större resonans inte bara bland breda grupper utei ^landel ulan också bland andrapartier här i , även om den senare processen ^gåll ochfortfarande går ^nögl och i många falt inte varit något annat än en läpparnastveksamma bekännelse. ^Elt slående exempel på trögheten och ^ovilligheienalt ^acceplera en klar ^deceniralisliskhandlingslinje, särskilt frän socialdemokraternas sida, är ju^tänsdemokralifrågans behandling här i . Jag skall inte dra denna viktiga frågas hela och långa historia igenhär och . Jag vill bara framhålla all om^riksdagsmajoritelen, och ^särskill då dess ^social^demokraliska del,med iver och ^inlresse vetat vara med och förverkliga de riktlinjer som^cenlern drog upp i frågan i en ^moiion redan ^lill riksdag, så hade ^länsdemokralireformen förlänge sedan ^varii förverkligad. Men har^socialdemokralerna i hög grad ägnat sig åt all rulla stenar i vägen. Del har^inie ens hjälpt ^atl vi 1972 med ^slöd av övriga ^opposiiionsparlier lyckadesfå ^majoriiel här i för attlänsberedningens arbete skulleinriktas på att förverkliga^länsdemokralilanken. Resultatet av denna ovilja till helhjärtad satsning på ^länsdemokraiinkan vi nu se i del ^bdänkande som länsberedningen avlämnat. En del avde förslag som länsberedningen lägger fram är bra. De är i linje med vad^cenlern ^föreslagil. Vi säger också ^della i ^reservaiionen vid^ulskollsbelänkandel. Men del innebär inte ^aU vi uppfattat ^tänsberedningens förslag som ett förverkligandeav en ^länsdemokraii enligt deriktlinjer vi ^angett. Beredningens förslag kan endast, som vi säger ireservationen, ^belraklas - i de delar som här är ^relevanla - som begränsade ^eiappmäl på vägen ^mol en mera ^ulbyggd^länsdemokraii. Huvudansvaret för samordnings- och ^planeringsuppgifierna påden regionala nivån skall ju även ifortsättningen tigga hos de ^slalliga länsstyrelserna. Dessutom - ochdel är myckel väsentligt - har länsberedningen inte gjort någon övergripande och systematisk genomgång av den stora ^de-^centraliseringsfråga som vår nu aktuella ^moiioni hög grad handlar om, nämligen hur man område för område i frågor som handläggs av den ^cenirala^förvaliningen skatt kunna ^fiylla ner ^besluiandefunklionerna på lokaloch regional nivå. Utredningsarbetet måste således fortsätta, och det är det vi föreslär i ^molionen och i ^reservaiionen. Enparlamentariskt ^sammansall ^uiredning bör la itu med del ^forlsalla^arbelel. Jag ber, herr ^lalman, ^atl med ^della få yrka bifall^lill ^reservaiionen av herr ^Boo ^m. Decentralisering och ökad rättssäkerhetinom ^.^ förvaltningen