prot · FX0944 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag har tyvärr inga uppgifter som visar vemeller vilka som ute i kommunerna väckt frågan om lokala konsumentnämnder ochmotionerat om sådana. Jag vUl gärna instämma i vad sade om attdet är angeläget att vi tUlsammans arbetar vidare med denna fråga, bl. a. motden bakgrund som jag skisserade i mitt anförande men också mot den bakgrund somutskottet anför om kommunernas möjligheter att nå konsumenterna på ett bättresätt. håller på med en undersökning, som visar att det just ärde lokala konsumentnämnderna som har den bästa möjligheten att nå de ekonomisktsämst stäUda konsumenterna. Detta säger allt om angelägenheten av att vi fårtill stånd flera lokala kommunala nämnder. Anslag till konst, litteratur m. m. Överläggningen var härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 6 Anslag till konst, litteratur m. m. Föredrogs kulturatskottetsbetänkande nr 1 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 tiU konst, litteratur, musik m. m. jämte motioner. I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtUga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast denpunkt, vid vilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 5 (ersättning åt författarem.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. Maj:t hade i propositionen1974:1 bilaga 10 (utbildnings-departemeirtet) under punkten B 5 (s. 22-25)föreslagit att tUl Ersättning åt författare m. fl. för utlåning avderas verk genom bibliotek m.m. för /75 anvisa ettförslagsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1974:168 av herrar () och i Ulfsbyn(c) vari Anslag till konst, litteratur m. m. hemställtsatt tUl Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verkg(;nom bibliotek m.m. för /75 anvisade ett förslagsanslag av , 1974:1353 av m.fl. (vpk) vari hemställts attriksdagen beslutade att biblioteksersättningen skulle utgå med för lånav rättsskyddat svenskt originalverk och för lån av översatt verk och attvederbörande utskott företog den uppräkning av förslagsanslaget som bleverforderlig samt 1974:1354 av () vari hemstäUts att riksdagenbeslutade att biblioteksiersättningens grundmultipel sattes tUl per lånoch att vederbörande utskott företog den uppräkning av anslaget som erfordrades. att i anledning av propositionen 1974:1, medbifall tUl motionen 1974:168 och med avslag på motionerna 1974:1353 och1974:1354 till Ersättning åt författare m. fl. för uflåning av deras verk genombibliotek m. m. för /75 anvisade ett förslagsanslag av . 2. av fraRyding (vpk) som ansett att utskottet bort hemstäUa, att i anledningav propositionen 1974:1 och motionen 1974:1354 samt med bifaU tUl motionerna1974:1353 och 1974:168 till Ersättrung åt författare m. fl. för uflåning avderas verk genom bibliotek m.m. för /75 anvisade ettförslagsanslag av . Vid punkten hade fogats ett särskilt yttrande av herrSundman (c) och fra Frzenkel (fp). (vpk): Styrelsen för lUcsomSveriges författarförbund har krävt en höjning av den s. k.biblioteksersättningen. stod man så att säga "över", ochdet föreligger också motioner till årets riksdag om en sådan höjning. Med motionen 135 3 har kommunisterna krävtatt denna biblioteksersättning nu skall höjas till ett grundbelopp av 24 öremen med sikte på tidigare föreslagna . Vi anser nämligen inte frågan varatiUfredsstäUande löst förrän vi kommit upp tiU detta belopp. Utskottsledamöterna har emellertid inte velat gå med pånågon höjning alls, och den andre motionären har vid utskottsbehandlingen gåttifrån sitt motionskrav. kommunisterna anser detrimligt att för nästa budgetår höja biblioteksersättningen till nämnda 24 öresom grundbelopp, inte minst med hänsyn till penningvärdeförsämringen och deökade levnadskostnaderna liksom också till det faktum att många författarelever på små och osäkra inkomster. Resonemanget om att andra delbetänkande kommer någon gångi år har blivit en argumentering i debatten för att inte nu göra någon justeringav biblioteksersättningen. Detta andra delbetänkande skall just ta upp detekonomiska stödet åt kulturarbetarna. Till detta argument vill jag framhålladet faktum att det här handlar om ett utredningsbetänkande som vi ännu inte harsett. Då detta kommer skall det ut på remiss, vUket tar sin rundUga tid. Sedanskall proposition skrivas, och först därefter kan beslut fattas om eventueUthögre biblioteksersättning. Det kan här alltså röra sig om en mycket långtidrymd. Enligt vår uppfattning är det inte försvarligt .att låtaförfattarna vänta innan biblioteksersättningen höjs om man räknarfrån föregående justeringstillfälle. Jag vill i detta sammanhang också påpeka attbokförsäljningen är en del av kulturutbudet som är belagd med mervärdeskatt, eninkomst tiU statskassan på ca . Det är därförenligt vår mening rimligt att författarna får igen en något större del av dessapengar i biblioteksersättning. Med vad jag anfört ber jag att få yrka bifalltill reservationen 2 i kulturutskottets betänkande nr I. Anslag tiU konst, litteratur m. m. HerrSUNDMAN (c); betänkande beträffandeanslagen tUl konst, litteratur, musik, teater osv. är ovanligt kortfattat.Utskottet har haft få motioner att behandla, och det är också få reservationer.Det hänger naturligtvis samman med att även propositionen är tämligen mager.Flera av de gamla invanda anslagsposterna lyser med sin frånvaro. De tas istället upp när den särskUda kulturpropositionen skall behandlas just denlunta som har dunsat ner i våra fack , uppemot 500 sidor tjock. Jaghoppas att motionstiden kommer att förlängas utöver den angivna tiden, den 2april. Den egentliga kulturdebatten kommer alltså Utet längrefram , men det är ändå några frågor som jag vUl föra på tal . Jagskall som vanligt försöka fatta mig kort men blir kanske litet mångordigare änjag brukar vara och tar litet i anspråk än . Under anslagsposten Konstnärsstipendier finns en delpostom för stipendier åt författare och översättare.Stipendierna är till antalet 53 och utgår med vartdera. Sedanett par år är två av dessa stipendierum reserverade för kulturskribenter.Författarfondens styrelse som är stipendiemyndighet i denna del - har i sittäskande för /75 förgäves begärt få utöka antalet stipendier fördessa skribenter från två till sex. Fröken och jag har i motionen 454ställt oss bakom denna tanke. Trots att vi vid utskottsbehandlingen prutade nedvårt yrkande till fyra stipendierum lyckades vi inte få med oss utskottet iövrigt. Avslaget motiverades med att längre fram i vårkommer med utredning och förslag rörande kulturarbetarnas ekonomiska villkor. Den grupp skribenter det här är fråga om har länge varitförbisedd. De är inte skönlitterära författare i vanlig mening, de skriver inteböcker. De är inte heller direkt journalister. Det rör sig i första hand om Anslag till konst. Utteratur m. m. kulturskribentersom på frilansbasis medverkar i tidningar och tidskrifter och kanske iradion. De har inte samma ekonomiska trygghet som pressens fasta medarbetare,och de har i stipendiesammanhang hamnat mellan stolarna. Eftersom kammarens ledamöter knappast haftmöjlighet att sätta sig in i den här detaljfrågan är det ingen mening att drivaden till en votering. Fröken och jag avstår alltså från att här begärabifall till reservationen 1. Det kan emellertid, misstänker jag, finnas skälatt återkomma till ärendet . Under hela min tid som ledamot av och dentiden är inte särskilt lång har jag varit engagerad i frågan ombiblioteksersättning till författare, översättare och bokillustratörer. Våren1969 gällde det att höja biblioteksersättningens grundbelopp, som då var ,till . Det lyckades inte. 1970 höjdes i alla fall grundbeloppet till 12öre, och det utgår nu med . Är 1969 genomförde författarna, som kammarens ledamöterkanske inte har glömt, en demonstration för att ge eftertryck åt sina krav påen höjd biblioteksersättning. Men menade då att frågan inte var löst förrängrundbeloppet var uppe i per lån. På grund av penningvärdeförändringenär anspråken uppe i ca . Detta belopp är egentUgen för lågt omhänsyn skall tas t. ex. till arbetsgivaravgiften och socialförsäkringsavgiftensom har kommit till. Departementschefen har inte heller föreslagit någonhöjning av ersättningen under hänvisning till kommande förslag. 1en motion har jag föreslagit en mindre höjning, bl. a. med hänvisning till denyssnämnda avgifterna, som påförts författarna i deras egenskap av sina egnaarbetsgivare eller möjligen därför att de är sina egna arbetstagare. Då jag inte kunnat vinna gehör för denna höjning hosmajoriteten i utskottet, avstod jag frän att reservera mig. I ett särskiltyttrande har dock och jag framhållit att vi står kvar vid vårtidigare uppfattning att den här frågan inte är löst förrän ersättningensgrundmultipel uppgår till åtminstone i dagens penningvärde. Detta mittställningstagande, att jag alltså inte reserverade mig, hänger mindre sammanmed att vi snart får ta del av det omtalade förslaget från . Denkonstruktion vi har skapat i med en ersättning till författarna viabiblioteksutlåningen är vid det här laget så väl prövad och befunnen så god attkulturrådet knappast kan komma att föreslå något annat än möjligen justeringari detaljer. En höjning skulle alltså ha kunnat genomföras nu utan att vållaframtida komplikationer. Av större betydelse för mitt ställningstagande är denomständigheten att de samlade konstnärsorganisationerna vid överläggningar medutbildningsministern enades om att bildkonstnärerna skulleprioriteras vid de förstärkningar i budgeten som kunde komma i fråga . Närnu denna konstnärsgrupp får så litet som den får, kan jag av en sortsrättviseskäl inte vidhålla mitt motionskrav på en höjning avförfattarersättningen. TUlsammans med och i Ulfsbynhar jag fogat ännu ett särskilt yttrande till kulturutskottets betänkande. Detgäller anslaget för förvärv av konst till statens byggnader m. m. Historiskt går detta anslag tiUbaka till 1937. Det vardetta år som dåvarande ecklesiastikministern hoppades kunnagenomföra den s. k. enprocentsregeln. Den innebar att vid beviljandet av medeltUl statliga byggnader skulle i princip också anvisas I procent avanläggningskostnaden till konstnärlig utsmyckning. inrättades statenskonstråd för att handlägga förvärven av konstverk. Medel anvisades till enbörjan genom särskUda anslag för vart bygge för sig på kapitalbudgeten. genomfördes den ändringen att ett särskilt anslaginfördes på driftbudgeten under åttonde huvudtiteln för det här ändamålet.Tanken bakom ändringen var god. Medlen skulle inte bara kunna användas förnybyggnader utan också för äldre byggnader och t. ex. av staten förhyrdalokaler. Dess värre gick också kopplingen tiU de statliga byggnadskostnadernasstorlek förlorad - den koppling som åtminstone i någon mån skuUe regleraanslagets storlek. Följderna visade sig snart. Anslaget har undan för undanurholkats. De statliga investeringarna i nybyggnader är så stora attanslaget - om det uppgått till I procent skulle ha varit ,kanske 12 miljoner. Det belopp som utgår är 3 miljoner. Det motsvararden storartade summan av per invånare. Det är litet mer än vad en cigarrettav hyggligt märke kostar. Det är betydligt mindre än vad det frukostägg kostarsom kammarens ledamöter kan inhandla i restaurang att tära tillfrukostkaffet. Vårt land gör anspråk på att betecknas som enkulturnation. Det finns också tecken som tyder på att den iakttagelsen ickehelt saknar fog. Men den penningsumma som anvisas för inköp av konst tillstatens byggnader är av så ringa storlek.sordning att den inte ens förtjänarbeskrivningen kulturell skandal - snarare är det fråga om en pinsam och genanttorftighet. Från konstnärernas sida och framför allt från derasfackliga organ har framförts alltmer bestämda krav på attenprocentsregeln skall tillämpas. Det har naturligtvis sin bakgrund i dennakonstnärsgrupps allt sämre ekonomiska situation. Det är ju så att försäljningenav konst har mött allt större köpmotstånd från såväl institutioner och företagsom privatpersoner . Många konstnärer äveri de som är väletablerade, som det heter har under dessa prisstegringarnas senaste årtvingats sänka sina priser för att finna köpare. Det är naturligt att konstnärerna när de för framenprocentsregeln pekar på sin egen bekymmersamma situation. Men det äregentligen att tackla från fel utgångspunkt. Statens inköp av konst, nutidasvensk konst, skall självfallet inte vara en åtgärd som betingas av ekonomiskahänsyn till en yrkeskår. Sådana ekonomiska problem skall lösas i annan ordning. Vad just den här anslagsposten angår är det i grund ochbotten en fråga om att staten, samhället, har skyldighet att ge vår vardagligamiljö en högre kvalitet genom att köpa in konstverk att placeras i och vidoffentliga byggnader av olika slag, konstverk som speglar och Ulustrerarkonstströmningarna . Anslag till konst, litteratur m. rn. Anslag tiU konst. Utteratur m. m. Det är för övrigt något som inte bara angår oss som levernu, utan även kommande generationer. Att ett ökat anslag ger konstnärerna vidgadearbetsuppgifter och därmed förbättrade inkomster är naturligtvis också av stortvärde - men det är faktiskt, just här, något sekundärt. För nästa budgetär kommer anslagsposten för förvärv avkonst tiU statens byggnader m. m. enligt departementschefens förslag att höjasmed . Jag och i Ulfsbyn har motionerat om enytterligare höjning. Utskottet har ställt sig avvisande, återigen underhänvisning tUl kommande betänkande och förslag. I den situationenhar vi avstått från att yrka bifall till vår motion. Jag står i övrigt bakom utskottets betänkandeoch har som sagt inget särskilt yrkande men jag har av vissa skäl önskat fådet sagda fört till protokollet för framtida bmk. FruFR/ENKEL(fp): Jag skaU inskränka mig till att instämma idet anförande som har hållit när det gäller de särskilda yttrandensom är avlämnade vid punkterna 4 och 5. Jag kanske bara när det gäller förvärvav konst för statens byggnader vill tillägga att jag skulle ha önskat attutskottet, som hänvisar till kommande betänkande, också hadeskrivit att man väntade sig att skuUe behandla denna frågavälviUigl. Likaså menar jag att det skuUe vara betydelsefullt att man inomutbildningsdepartementet upprättar en tidsplan för anslagshöjningar, så at?enprocentsregeln inom en inte alltför avlägsen framtid verkligen kangenomföras. Också beträffande punkten 5, ersättning åt författare förutlåning av deras verk, kan jag helt instämma i vad anförde. InteheUer vi i vårt parti har gått ifrån kravet att biblioteksersättningen böruppgå tiU . Men jag har för dagen accepterat utskottets skrivningdärför att jag tycker att det är riktigt att man just har prioriteratbildkonstnärerna. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemställan. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): De föregående talarna har i olika sammanhangnämnt den stora proposition på det kulturella området som har framlagts.Propositionen var aviserad i "statsverkaren", och vetskapen om attden skulle framläggas har självfallet påverkat behandlingen av en rad frågor. Vad gäUei punkten 1, Konstnärsstipendier, har för en reservation, som han dock inte yrkar bifall till. Då är det juinte så mycket man behöver säga om den. Vi har i och för sig förståelse för deönskemål som reservanterna framfört, men även jag kan hänvisa till deöverläggningar som har ägt rum mellan ochkulturarbetarnas organisationer. Där har ju framkommit att vissa grupper avkulturarbetare är i den situationen att man , trots att en storproposition väntades på det kulturella området, borde förstärka anslagen tUldem. Det har också skett, och utskottet har med hänsyn tiU det läge som här ärangett inte ansett sig böra föreslå ett ökat antal stipendier förkulturjournalister. På den punkten yrkar jag alltså bifall tiU utskottetshemställan. I fråga om punkten 4, Förvärv av konst, för statensbyggnader m. m., kan man också hänvisa till de överläggningar som harförekommit meUan och kulturarbetarnas organisationer.De har resulterat i att departementschefen funnit det mest angelägna vara attförbättra förhållandena för bildkonstnärerna. Även om man kan tycka att detskulle ha behövts mycket mer, är det en inte oväsentlig höjning som där hargjorts. Stipendierna till konstnärer inom måleri har ju ökat med 550 000kronor, vi har en försöksverksamhet med arbetsbidrag till konstnärer inommåleri där ett anslag föreslås på och dessutom har vi uppräkningenfrån av anslaget Förvärv av konst för statens byggnader m. m. med800 . Utskottet har inte menat sig kunna gå längre än vad somföreslås i statsverkspropositionen. I anslutning till punkten 5, Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m., föreligger det enreservation, som har talat för. I reservationen föreslår anslagshöjning , och utskottet har inte ansettsig kunna tillstyrka det beloppet. Utskottet erinrar i sitt yttrande om detutredningsarbete angående statens insatser för kulturarbetarna som pågår ochhänvisar jag kommer återigen till det - tiU de överläggningar som ägt rummellan departementet och kulturarbetarnas organisationer. Vid de här överläggningarna har det ju tagits hänsyn tillolUca kulturarbetargrupper. Ur statsverkspropositionen skulle man väl kunnautläsa att det är bildkonstnärernas år , även om säger att detär ett mycket torftigt anslag som ges. Utskottet har emellertid stannat för attsöka ge hjälp åt dem som det bedömdes vara mest angeläget att hjälpa. Debestämmelser som gäller är redovisade i reciten, och dem kan ju var och en tadel av. Det kan väl ändå erinras om att under senare århar höjt bidragen tUl författarna och ökat biblioteksersättningen. själv redogjort för detta i sitt anförande, där han talade om att vi höjdeersättningen , att vi höjde den till och1972 till . säger man att även den ersättning som man hartalat om, , är för låg. Men som vi vet har ändå författarna ansett attdet var angeläget att nu hjälpa de kulturgrupper som har det ännu sämre änförfattarna. Vi har alltså i utskottsmajoriteten inte kunnat följa de förslagsom framlagts motionsvägen och inte heller vad reservanterna här föreslagit. Jag viU med detta, herr talman, yrka bifall tillkulturutskottets hemställan på alla punkter. Anslag till konst. Utteratur m. m. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Anslag till dialekt-och ortriamns-arkiven Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfra begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 7 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 2 medanledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag för /75till arkiv m. m. jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Anslag till dialekt- och ortnamnsarkiven Vi fyra socialdemokrater på Uppsalabänken hari en motion yrkat på att tjänsten som förste arkivarie vid dialekt- ochortnamnsarkiven i skall bibehållas och inte, som föreslås ipropositionen, avskaffas fr. o. m. /75. Anledningen till att vihar väckt motionen är att i samband med att professor avgår har manfunnit lämpligt - och det finns starka skäl för det - att ordinariesätta denarkivchefstjänst som finns på dialekt- och folkminnesarkivet i , mensamtidigt drar man in den tjänst som förste arkivarie som har funnits och somhar varit vakanssatt . Skälet till att man haft de här dubbla tjänsterna harvarit att det i byggts upp ett internationeUtsett unikt grammofonarkiv med inspelningar från olika delar av landet avsvenska folkm.ål. Det är självklart att när man har haft en innehavare påtjänsten som arkivchef som professor har det gått att klara uppgifternamed en enda tjänsteman. Efter Hedbloms pensionering blir det ytterligt svårtatt göra det. Det är beklagligt att det svenska samhället inte är istånd att bibehålla detta på internationellt plan så unika arkiv i det skicksom det skulle kunna vara i om man hade tjänsten som förste arkivarie besatt. Utskottet motiverar sitt ställningstagande med att etttillsättande av tjänsten skulle kosta statsverket och vUl av detskälet inte biträda motionen. Vi motionärer tycker att det argumentet ärstarkt. Vi skall ju, som vi har kommit överens om, visa återhåUsamhet när detgäUer kostnadsökningar, och av det skälet finns det ingen anledning för oss attgöra annat än att ansluta oss till utskottets förslag. Men motionen yrkadeverkligen inte på att man nu skulle utöka den här aktiviteten kostnads-mässigt,utan motionen yrkade bara på att skulle framhålla vUcten av att vi påsikt kunde hålla detta fonografiska arkiv intakt. Vi hade hoppats att det utskott i som har attbevaka våra viktiga kulturfrågor i varje fall kunde ha gett oss sitt stöd påden punkten. är vi besvikna. Men, herr talman, det ger oss bara anledningatt återkomma i ärendet, och då hoppas vi att vi både av kulturministern och avutskottet får det stöd, som jag tror att hela det svenska samhället harintresse av. I detta anförande instämde herrHjorth samt fra och fra Thunvall (samtliga s). HerrMÄTTSSON i Lane-Herrestad (c); Man är naturligtvis glad över att haämbetsmän som är ambitiösa, som vill arbeta och som vill försöka uppnå så godaresultat som möjligt. Men här har kulturutskottet haft att ta ställning tillett motionsyrkande om "att hos Kungl. Maj:t framhåller vikten avatt tjänsten som förste arkivarie vid dialekt- och folkminnesarkivet i Uppsalabestår och återbesätts", och det kan man inte göra med mindre änatt vi betalar vad det kostar att tillsätta den tjänst det gäller. Och detberäknas kosta . I själva verket gäller det här en förstärkning avorganisationen genom inrättande av en ny tjänst. Orsaken till denna begäran är att man anser det vara omöjligt att få en lika duktig person som den som avgår med pension . Hur det är med möjligheterna att ersätta denne mycket duktige man är inte så lätt att ha någon bestämd mening om. Men vi vet att utöver den nuvarande innehavaren av arkivchefstjänsten finns ytterligare tre vetenskapligt utbildade förste arkivarier och två likaledes vetenskapligt utbildade arkivarier. Då bör det inte anses helt uteslutet att man kan organisera på ett sätt som gör att uppgifterna även när det gäller fonogramverksamheten vid arkivet. Här är det som sagt fråga om väl utbildade tjänstemän. Äv fem anställda är fyra fil. lic, en fil. dr och' docent. Om vi inrättar ifrågavarande tjänst vet vi som sagt attdet kostar pengar, men vår avstyrkan av motionen får inte tolkas så att viskulle sakna intresse för det arbete som bedrivs vid dialekt- och folkminnesarkivet.Vi har'bara inte ansett det uteslutet att få en organisation som fungerar medden personaluppsättning som redan finns där. Anslag till ungdoms- och folkbildningsverksamhet jag mycketväl förstå att man kan ha önskemål om personalförstärkningar för att åstadkommaförbättringar. Vi har dock med anförda motiveringar inte funnit oss kunnatUlstyrka motionen. Jag ber att få yrka bifall till kulturutskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 8 Anslag till ungdoms- och folkbildningsverksamhet Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 3 med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till ungdoms-och folkbUdningsverksamhet jämte motioner. Hert TALMANNEN anförde: I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet.