prot · FX0991 · 1974-12-31 00:00:00 — 22. beträffandeförutsättningarna för erhållande av återbetalningspliktiga studiemedel inomstudiehjälpen avslå motionen 1974:209, 23. beträffandestudierådgivning avslå motionen 1974:1754 i motsvarande del, 24. med anledningav propositionen 1974:14 anta det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) med den ändringen att 3 kap. 14 § och4 kap. 29 § erhöll av utskottet föreslagen lydelse. 1. av herrar Hyltander (fp) och i (vpk)vilka ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med anledning av motionen 1974:1755 och medavslag på motionen 1974:1754, båda i motsvarande del, i skrivelse till Kungl.Maj;t begärde förslag till innevarande års höstriksdag om sådan ändring avstudiestödslagen att studiemedel kunde utgå av basbeloppet pertermin. beträffande beräkning av studiebidragsdelen avstudiemedlen m. m. 2. av herrar Ringaby (m), Hyltander (fp), ()och i Boriänge (vpk) vilka ansett att utskottet bort hemställa, att med anledning av motionerna 1974:210,1974:1751, 1974:1755 och 1974:1756, samtliga i motsvarande del, i skrivelsetill Kungl. Maj;t begärde förslag till årets riksdag om en uppräkning avstudiebidragsdelen av studiemedlen i enlighet med vad reservanterna anfört, att med anledning av motionerna 1974:210,1974:1751, 1974:1755 och 1974:1756 samt med avslag på motionen 1974:1753,samtliga i motsvarande del, i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslag tillårets riksdag om sådan ändring av studiestödslagen, att studiebidragsdelenvärdesäkrades på en nivå motsvarande av studiemedlen, beträffande inkomstbegreppet i studiemedelssystemet 3. av herrar Carisson i och iNennesholm samt fröken och fröken (samtliga c) vilka ansett att utskottet under 6 bort hemställa, att med anledning avmotionen 1974:1753 i motsvarande del i skrivelse till Kungl. Maj:t begärdeförslag till innevarande års riksdag om sådan ändring av studiestödslagen attstatligt bostadstillägg inte skulle ingå i det inkomstunderlag som låg tillgrund för prövning av rätten till studiemedel. beträffande behovsprövning mot egen inkomst samt makesinkomst och förmögenhet vid heltidsstudier 4, av herrar Ringaby (m), Hyltander (fp) och () vilka ansett att utskottet bort hemställa, att med anledning av motionerna 1974:1751 och1974:1753, båda i motsvarande del, i skrivelse till Kungl. Maj;t begärdeförslag till innevarande års riksdag om en höjning av fribeloppsgränsen vidbehovsprövning mot egen inkomst vid heltidsstudier till avbasbeloppet per termin, attriksdagen med bifall till motionen 1974:1756 i motsvarande del i Maj:t begärde förslag till innevarande års riksdag om sådan ändringav studiestödslagen att gift studerande skulle, utan reducering mot makesinkomst, äga rätt uppbära av studiemedelsbeloppet i återbetalningspliktigastudiemedel, att med bifall till motionen 1974:1756 imotsvarande del i skrivelse till Kungl. Maj;t begärde förslag till innevarandeårs riksdag om sådan ändring av studiestödslagen att behovsprövning vidstudiemedelstilldelning kunde ske utan hänsynstagande tiU makes förmögenhet, 5. av herrar i (c), Ringaby (m)och son i Nennesholm (c), fröken (), () samt fröken () vilka ansett att utskottet under 11 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1756 och medanledning av motionen 1974:1753, båda i motsvarande del, i skrivelse tillKungl. Maj;t begärde förslag till innevarande års riksdag om sådan ändring avförmögenhetsbegreppet vid studiemedelstilldelning att äterbetalningsplik-tigastudiemedel fick avräknas som skuld, beträffande rätten till barntillägg 6. av herrar Carisson i och iNennesholm samt fröken och fröken (samtliga c) vilka ansett att utskottet under 12 bort hemställa, att med anledning av motionen 1974:1753 och medavslag på motionen 1974:1754, båda i motsvarande del, i skrivelse till Kungl.Maj;t begärde förslag till innevarande års riksdag om sådan ändring avstudiestödslagen att två föräldrar, som inte sammanbodde, båda kunde erhållabarntillägg för ett och samma barn, beträffande rätten till studiebidrag 7. av herrar Hyltander (fp) och i (vpk)vilka ansett att utskottet under 13 bort hemställa, att med anledning av motionen 1974:1755 imotsvarande del i skrivelse till Kungl. Maj;t begärde förslag till innevarandeårs höstriksdag om sådan ändring av studiestödslagen att studiebidrag kundeutgå till samtliga studerande oavsett studieform, beträffande avgiftsunderlaget vid återbetalning avstudiemedel 8. av herrar Ringaby (m) och () vilka ansettatt utskottet under 14 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1756 imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1974:1751, 1974:1753 och1974:1754, samtliga i motsvarande del, i skrivelse till Kungl. Maj;t begärdeförslag till innevarande års höstriksdag om sådan ändring av studiestödslagenatt a. för två makar med återbetalningspliktiga studiemedelsumman av de delar av avgiftsunderlagen som beräknats med utgångspunkt i makarnas inkomster inte fick överstiga deras sammanlagda inkomster, b. avgiftsunderlaget för återbetalning av studiemedelfastställdes oberoende av makes förmögenhet. 9. av () som ansett att utskottet under14 bort hemställa, att med anledning av motionerna 1974:1751 och1974:1756, båda i motsvarande del, samt med avslag på motionerna 1974:1753 och1974:1754, båda i motsvarande del, i skrivelse till Kungl. Maj;t begärdeförslag till innevarande års höstriksdag om sådan ändring av studiestödslagen,att a. vid återbetalning av studiemedel av den del av makesavgiftsunderlag som översteg hans/hennes studiemedelsavgift eller, omvederbörande saknade studiemedelsavgift, av det belopp som överstegavgiftsgränsen skulle inräknas i andra makens avgiftsunderlag, b. avgiftsunderlagetför återbetalning av studiemedel fastställdes oberoende av makes förmögenhet. 10. av i Boriänge (vpk) som ansett attutskottet under att med anledning av motionen 1974:1755 imotsvarande del i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslag till innevarandeårs riksdag om sådan ändring av studiestödslagen att barntillägget blev ickeåterbetalningspliktigt, 11. avherr i Boriänge (vpk) som ansett att utskottet under att med bifall till motionen 1974:205 samt medanledning av motionerna 1974:682, 1974:683, 1974:1304, 1974:1753 och 1974:1754,sistnämnda två motioner i vad de innehöll yrkanden om översyn avstudiemedelssystemet m, m,, i skrivelse till Kungl, Maj:t begärde utredningrörande införande av studielön, varvid särskilt borde beaktas studielönensbetydelse för att bryta den sociala snedrekryteringen till högre utbildning, beträffande studiestöd till vuxenstuderande 12. av () som ansett att utskottet under17 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1974:1302 i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslag om studiestöd till vuxenstuderande. beträffandedet ekonomiska underiaget för inkomstprövat tillägg 13. av herrar Carisson iVikmanshyttan och i Nennesholm samt fröken och frökenRogestam (samtliga c) vilka ansett att utskottet under 20 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1309 iskrivelse till Kungl. Maj:t begärde förslag till sådan ändring avstudiestödslagen att vid bedömning av rätten till inkomstprövat tillägg av egen, makes eller föräldrars förmögenhet över 50 000 kronorskulle räknas som taxerad inkomst. beträffande förutsättningarna för erhållande avåterbetalningspliktiga studiemedel inom studiehjälpen 14. av () som ansett att utskottet under22 bort hemställa, att med anledning av motionen 1974:209 uttaladeatt rätten att erhålla återbetalningspliktiga studiemedel inom studiehjälpeninte i samma omfattning som f. n. skulle vara beroende av föräldrarsinkomst-och förmögenhetsförhållanden. TiU betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande behovsprövning mot egen inkomst vidheltidsstudier av herrar Carisson i och i Nennesholmsamt fröken och fröken (samtliga c). Fröken (): beslutades och genomfördesett antal stora reformer på utbildningsområdet. Avsikten var att ge de mångaungdomarna, oavsett föräldrarnas ekonomiska situation och bostadsort, möjlighettill utbildning. befinner vi oss i det läget att mellan avungdomarna genomgår en elvaårig utbildning i ett sammanhang eller med någoteller avbrott. En stor andel går också vidare till eftergymnasialautbildningar av olika slag. Dessutom har det öppnatsmöjligheter för vuxna utan den formella kompetensen att studera på högskolenivåUksom att läsa in gymnasiekurser. har helt stött denna satsning på attgöra utbildning tillgänglig för alla. Men för att de utbildningsmöjligheter som samhälleterbjuder skall kunna utnyttjas av alla, oavsett ekonomi och bostadsort, krävsett fullgott studiesocialt stöd. Något sådant har vi inte . 1964 årsstudiesociala system har inte blivit vad man hoppades. Det har breddatrekryteringen till högre studier i den meningen att det nu är betydligt flersom läser vid universitet och högskolor. Men det är enligt de senasteundersökningarna åtta av tio ungdomar från socialgrupp I som går vidare tiUhögskoleutbildning, en av tio från socialgrupp 3. existerar alltsåsociala, ekonomiska och geografiska hinder. studiesociala system utformades med tanke på deneftergymnasiala organisation som fanns och med sikte påungdomsstuderande som direkt efter gymnasieskolan fortsatte sina studier. I dagär det en helt annan bredd på den grupp som bedriver studier finansierade medstudiemedel. Allt fler utbildningsvägar har blivit studiemedelsberättigade. Senastvar det alla studerande som genom förra årets riksdagsbeslutinordnades i studiemedelssystemet. Detta innebär bl. a. att den framtidainkomstsituationen är en helt annan för de grupper som finansierar sinastudier med studiemedel än den var för dem som gjorde det i mitten på1960-talet. Det är därför glädjande att ett enigt utskott står bakomkravet på en allsidig och förutsättningslös utredning av det studiesocialasystemet. Utskottet vill inte i väntan på SVUX binda upp vUka frågorsom skallgå till utredningen. Man nöjer sig med att ge några exempel och i övrigthänvisa till motionerna. kommer SVUX att justera sitt betänkande om någonmånad, och det gör att jag förutsätter att den nya utredningen 91 kanpåbörja sitt arbete . Låt mig, herr talman, bara peka på TjcHasen den en mening i utskottsbetänkandet där det sägs att man särskilt bör 90 ,;,; 1074 undersökaom och i vad mån förenkUngar i nuvarande system är möjliga ---- En snabb bläddring i propositionen visaratt 50 sidor Studiesocialtstod utgörs av komplicerad lagtext och mycket svårbegripliga övergångsbestämmelser.Det finns ett starkt behov av förenklingar och schablonise-ringar i systemet.Från centerhåll har 1 motionen 1753 pekats på ett antal frågeställningar som vivill ha behandlade i utredningen. Jag skall inte ta upp tiden här med att räknaupp dem utan förutsätter att de kommer att ingå bland de uppgifter utredningentar sig an. I utskottets betänkande behandlas även ett förslag tiUsjukförsäkring, uppbyggd enligt de principer som beslutades av riksdagensmajoritet foregående år. Det innebär att försäkringen endast gäller destuderande som har återbetalningspliktiga studiemedel. Dessa utgör enminoritet bland de studerande. EnUgt vår uppfattning finns det därför skäl atti samband med den nyssnämnda utredningen även utreda formerna för ensjukförsäkring som omfattar alla studerande vid de läroanstalter som omfattasav det nya studiefinansieringssystemet. Dessutom finns det, som vi har påpekati motionen, flera oklara punkter i den nu föreslagna försäkringen som behöverses över. Ett enigt utskott har också tillstyrkt detta. I motionen 1753 har vi accepterat den föreslagnabidragsdelen på men krävt att den skall bli värdebeständig.Utskottets skrivning på den punkten tolkar jag som ett klart tillgodoseende avvåra synpunkter. Visserligen ingår inte indexreglering i utskottets förslag,men i utskottets skrivning krävs regelbundna omprövningar och anpassning tiUförändringen i penningvärdet. Med den takt i vilken basbeloppet för närvarandeändras bör detta rimligen innebära ärliga höjningar av bidragsdelen. Förhållandet mellan bidragsdel och lånedel är också en avde frågor som vi förutsätter att den nya utredningen tar upp. Men harvi ansett det väsentligare att satsa resurser på att förbättraåterbetalningsvill-koren än att höja bidragsdelen. Redan de nu föreslagnaändringarna förbättrar situationen för dem som påarbetsmarknaden endast har begränsade ekonomiska resurser. Men det ärnödvändigt att gå vidare på den vägen. Genom att laborera med avgiftsgränser,avdragsrätt för vård av barn m. m. kan man få fram ett system som gerinkomsttagare med relativt låg inkomst avgiftsbefrielse eller en mycket lågårsavgift, och därigenom kan vederbörande reellt erhålla ett störrestudiebidrag än vad en uppräkning av bidragsdelen skulle ha inneburit. Dessutomhade en höjning av bidragsdelen inte kommit de personer till godo som harslutat sina studier och påbörjat återbetalningen. Personligen är jag inteheller främmande för att årsavgiften avskrivs vid inkomster underavgiftsgränsen i stället för att som skjutas framför den återbetalningsskyldige. Jag skall också, herr talman, något motivera dereservationer som centerpartisterna i utskottet avlämnat till det betänkande vinu behandlar. Studiestöd enUgt studiestödslagen, doktorandstipendium,statskom-munalt bostadstillägg och allmänt barnbidrag räknas inte som inkomstvid ansökan om studiemedel. Det gör däremot det statliga bostadstillägget.Detta är enligt vår uppfattning inkonsekvent och därtiU obegripligt för denenskilde. Det rimliga borde vara att statskommunalt och statligt bostadstilläggbehandlas på samma sätt och då enligt vår uppfattning inte betraktas sominkomst. Majoriteten i utskottet säger att det finns vissa skäl som talar föratt man vid beräkning av inkomstunderlaget gör en skiUnad mellan de bådaformerna av bostadstillägg. Men utskottet anger inte något av dessa skäl. , vars förslag ligger till grundför propositionen, har utförligt studerat hur frågan om deåterbetalningspliktiga studiemedlen behandlats i olika utredningar och ilagstiftningen. Slutsatsen är "att de återbetalningspliktiga studiemedleni överensstämmelse med skatteförordningen bör betraktas som skuld, även inomstudiemedelssystemet, och således få avräknas den studiemedelssökandes förmögenhet. "Departementschefen säger i propositionen utan att ange några skäl att deåterbetalningspliktiga studiemedlen inte skall få avräknas från den studerandesförmögenhet vid tilldelning av studiemedel. Inte heller motiveras på något sättvarför de återbetalningspliktiga studiemedlen skall behandlas olika vidtilldelning respektive återbetalning av studiemedel. I det senare fallet fårde nämligen avräknas som skuld. Utskottets skrivning är här någotundanglidande. Man säger nämligen att några berättigade invändningar i sakknappast kan riktas mot att man vid denna prövning bortser från skuld somutgörs av återbetalningspliktiga studiemedel. Jag skall här nöja mig med attge ett mycket gott sådant skäl, nämligen önskvärdheten av att anpassastudiemedelssystemet till gällande förmögenhetsskattelagstiftning. beslutade om sådana ändringar istudiemedelsförordningen vid behovsprövning mot inkomst och förmögenhet attjämställdhet mellan gift och sammanboende med barn skulle åstadkommas. föreslår att denna jämställdhetmellan olika samlevnadsformer även bör gälla rätten till barntiUägg.Utredningen säger; "För att uppnå jämställdhet mellan olikasamlevnadsformer i detta avseende måste de nuvarande bestämmelserna om attendast ett barntillägg utgår för ett och samma barn till gifta föräldrar, sombåda är berättigade till studiemedel, ändras. I tredje stycket stadgas därföratt begränsningen endast skall inträda i de fall makarna sammanbor. "Dettaförslag, som alltså inte finns med i propositionen, har tagits upp i motionen1753 för att rätta till en orättvisa som kanske i och för sig endast drabbarett fåtal. Nuvarande regler medför nämligen att en studerande kvinna med bam,vars fader är förvärvsarbetande, kan erhålla såväl barntillägg somunderhållsbidrag. Är barnets fader däremot studerande får hon bara ettbarntiUägg. Det finns ingen statistik på hur stor denna grupp är som drabbas pådetta sätt, men det är helt klart att de nuvarande bestämmelserna drabbar engrupp hårt, som redan befinner sig i en mycket pressad ekonomisk situation.Utskottet tar i sin skrivning inte upp detta förslag utan argumenterar som ommotionsförslaget skulle innebäraen rätt för föräldrar som båda studerar att uppbära dubbla barntillägg. Detframgår klart av motionen att det inte är det som avses. Dubbla barntiUägg börsåledes enligt vår uppfattning kunna utgå när bägge föräldrarna studerar ochdet är klart dokumenterat att de inte sammanbor. I en motion av m. fl. begär motionärerna förslagtiU sådan ändring av gällande bestämmelser att av förmögenhetöver skall ingå i det ekonomiska underlaget vid beräkningar avdet inkomstprövade tillägget inom studiehjälpssystemet. Många ungdomar vilkas föräldrar driver rörelse av någotslag handel, trädgård, familjejordbruk eller liknande, vilket kan ge Utenbeskattningsbar inkomst men som fordrar ett relativt stort driftskapital gårmiste om det inkomstprövade tillägget genom att driftskapitalet räknas somförmögenhet och läggs till grund för prövningen. Detta driftskapital är oftastinte reaUserbart, och det är dessutom grunden för inkomstensförvärvande. Det finns alltså, inte minst mot bakgrund av den fortlöpandepenningvärdesförsämringen, skäl som talar för en ändring av den härförmögenhetsgränsen. TiU sist herr talman! Vi noterar från sida medtiUfredsstäUelse det ytterligare resetillägg om somutskottet nu föreslår för elever som bor från studieorten. En sådanutökning med ytterligare en reseklass krävde även , och vikonstaterar att utskottet delar vår uppfattning. Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 3, 5, 6 och 13 samt i övrigt tiU utskottets förslag. Under detta anförande övertog herrandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hert (): Det nuvarande studiemedelssystemet infördes,som vi just hört, för nästan exakt . Motiven var flera. Det mestbärande var att minska skuldbördan för studenterna. Jag brukar ofta citera vaddåvarande statsrådet anförde vid det tillfället. Han talade om behovetav ett nytt system, främst för att ungdomar från icke-traditionell studiemiljöskulle stimuleras till högre studier. De tidigare krediterna ansågs oförmånligaoch som man menade avskräckande för ungdomar ur lägre socialgrupper. Men redan vid systemets införande riktades kritik motvissa delar av utformningen. Studentrepresentanterna anförde att konstruktionenatt räkna upp skulden med mflationen var ett vågstycke. Samma reservationanfördes från dåvarande . Systemet fungerar ganska bra vid låg inflationstakt menblir närmast omöjligt vid hög prisstegring. Vi hade måttlig inflation årennärmast efter beslutet, men därefter har, som vi vet, utveckUngen varit mycketkraftig. Men det är inte bara, herr talman, indexmetodens negativaverkningar vid hög inflation som man bör kritisera. Systemet är därtiU såkrångligt, som fröken anfört, att få studenter har begripit sig påalla egendomligheter. De saidobesked i form av ett rejält papperslakan 8 protokoll 1974. som manfår när man skall börja betala av lånen kan förbrylla den mest skoladematematiker. Inte mindre än ett tjugotal kolumner med olika siffror ochberäkningar att häUa reda på. Att det leder till missförstånd och misstro äralldeles uppenbart. Studiemedelssystemet har kapsejsat. Det finns ingenanledning att hålla inne med ett sådant uttalande. Årets proposition visarockså att man inom socialdemokratin äntligen har insett detta. Visserligen ärdet bara fråga om en halv reträtt, men man får vara glad åt det somär. Främsta beviset för att systemet har gått snett utgörförvisso andelen studenter som utnyttjar systemet. För fyra tUl fem årsedan var det av studenterna som viUe ha dessa lån i någon form.I dag är det inte ens . Ett sämre betyg tror jag knappast dettasystem kan få. Det leder till att majoriteten av studenterna finansierarsina studier genom extrajobb, och detta medför i sin tur en lägregenomströmning, dvs. långsammare studietakt och också sämre studieresultat. Vad är det då, herr talman, som har lett till detta lägemera konkret? Det avgörande är naturligtvis att skuldbördan ökat så starkt.Tusentals låntagare har fått uppleva att deras skulder ökat år trotsatt de gjort årliga avbetalningar. Mitt eget fall kanske i korthet kanillustrera detta. Jag har 19651967 sammanlagt fått ut 13 500kronor i lån. Jag har betalat nära iavbetalningar, och ändå har min skuld - vilken metod man än väljer att räkna ökat kraftigt. Det är självklart att ett sådant system psykologiskt ochpedagogiskt leder till misstro och förvirring. Det finns en spärregel i systemet som förrastatsrådet alltid hänvisade till och som skall reducera verkningarna aven mycket kraftig inflation. Den regeln innebär att man i slutet avbetalningsperioden alltså när låntagaren börjar närma sig pensionsåldern skall göra vissa justeringar av skulden. Bestämmelsen har godtagit enuppräkning av skulden som varit obegränsad. I stället avskrivs påslutet enligt dagens regler det som överskrider en genomsnittlig inflation på4,. Utfallet av systemet har alltså de facto varit detsamma som medvanliga låneräntor på innan någon reducering avskuldbördan vidtagits. Det är detta, herr talman, som gjort att jag och mångamed mig har menat att systemet knappast har varit att föredra före ett vanligtbanklån. När dessa argument förts fram har jag ständigt fått hörafrån socialdemokratiska förespråkare att enda anledningen till att jag villändra på återbetalningsreglerna varit att jag velat gynna vissa privilegieradegrupper. har man insett att det inte är fråga om detta utan attkonstruktionen är orimUg. föreslås också i propositionen betydandeförbättringar. Det här insåg man i och för sig redan före det senaste valet;jag tror att det var någon vecka före valdagen som dåvarande statsrådet ett pressreferat sade, att till nästa vårriksdag skulle man äntligen fåen ändring av de här bestämmelserna. Spärregeln i systemet görs nu om, och praktiskt tagetingen student kommer att betala mera än vad som motsvarar ca 8procent vid ettvanligt, reguljärt lån. I praktiken, herr talman, har man avskaffat indexlånenoch infört en fast ränta för de studerande, och det är detta som hareftersträvats av flertalet kritiker. Jag kan inte säga annat än att det är ettbra system som man inför, och det får ses som en betydande framgång inte minstför oss moderater, som år har krävt sådana förändringar. Att man sedaninte formellt erkänner att indexlånen har lett till ett fiasko och avskaffardem får vi väl överse med. Huvudsaken är att man hyfsar till systemet så attden reella verkan bUr en minskad skuldbörda. Men, herr talman, systemet har knappast bUvit mindrekrångligt, och det är därför glädjande att utskottet, som fröken sade,nu kräver en snar översyn av hela systemet för att på lång sikt söka få framett system som inte bara är rättvist och lättbegripligt. Det är inte bara återbetalningsreglerna som inverkar påskuldbördan. Skuldbördan har därtill ökat successivt därför att denåterbetalningsfria delen år urholkats i värde. Vid reformens genomförandehade man av studiemedlen i bidrag. är bidragsdelen dryga 14procent. Den där skillnaden på eller i realiteten ungefär 1 100kronor - är detsamma som att skuldsättningen ökar med 1 100kronor. Den student som läser på lån tvingas alltså skuldsätta sig medöver mera än vad studenterna gjorde. Finnsdet någon rimUg logik eller konsekvens i detta? Och är det underligt att storaungdomsgrupper betraktar studiemedelssystemet med tveksamhet, när det har fåtten sådan effekt? Är har vi från moderata samUngspartiets sidaverkat för att bidragsdelen skulle höjas och dessutom värdesäkras. År efter århar våra yrkanden avslagits med allehanda motiveringar. var argumentetofta detsamma som när vi yrkade på ändring av återbetalningsreglerna, nämligenatt vi talade för några små höginkomstgrupper.