prot · FX0976 · 1974-12-31 00:00:00 — anförda synpunkterna beaktas, dels att anslaget intill dessde i motionen angivna förutsättningarna blivit uppfyllda - inte till någon delutnyttjas för verksamhet vid särskilda byrån. HerrDANELL(m); Två meningar längst ned på s. 39 och högst upp på s. 40 ipropositionen 75 föranleder mig att ta tiU orda. Det är nu inte vilka meningarsom helst. De innebär nämligen att några hundra människor riskerar att sUtasupp från sin hembygd och förflyttas, allt enligt den hos riksdagsmajoritetenförhärskande uppfattningen om hur lokaliseringsspelet kring de statliga verkenskall genomföras. På mindre än sex rader föreslår således departementschefenatt försvarets teletekniska laboratorium i två delar skall flyttas frånStockholm till . I propositionen finns inga argument eUer hänvisningartill utförda utredningar som ger beslutsunderlag. I detta avseende är det lättatt betrakta propositionens nonchalans såsom något av cynism gentemot deberörda människorna. Nonchalansen är desto mer anmärkningsvärd, eftersom vi iandra sammanhang söker vinnlägga oss om att förbättra företagsdemokratin även istatliga myndigheter och verk. I propositionen 1, bUaga 6, s. 150, står följande om ettav : "Under /74 påbörjade försök medutvidgad förvaltningsdemokrati bl. a. inom det personalpolitiska området skallfortsätta i nya former. Inriktning mot samarbetsproblem på de enskUdaarbetsplatserna skaU därvid prioriteras." Det klingar falskt, när man serpå hur de här berörda människorna behandlas. Dagens beslut om utflyttning av FTL kan i och för sigangripas med samma argument som vi moderater använt vid andrautflyttningsärenden. Resonemanget behöver inte föras alltför långt, men vi kanse att i detta fall gäller detsamma som vid andra utflyttningar. Det råderbrist på sakliga grunder för att en viss verksamhet skall flyttas frånStockholm till just den speciella ort som föreslås. Vi vet att det brister iinformationen till de anställda. Vi vet också att det nu inte längre finnsnågra motiv om det någonsin har funnits tUl att utarma just påarbetsplatser. har vi kunnat se landshövding i agera på ohka sätt som bara understryker våra argument. Men det som kanske gör det här utflyttningsärendetspecieUt intressant är det förhållandet att de som agerar framför alltpersonalgrupperna har tagit fram sakliga skäl till att just deras verksamhetinte bör flyttas ut från och ned till . Jag har hittillsinte mött några argument från dessa grupper där de tagit upp vad som berör demallra mest som människor och familjemedlemmar. För att förenkla det fortsatta framförandetav mina synpunkter vill jag framhåUa att vi moderater inte motsätter ossomorganisationen av den del av FTL som skall gå samman med huvudenhet 3 . Det vi vänder oss emot är flyttningen av övrigaFTL, den del som arbetar med delkomponenter, miljöprovning och miljömätning.Denna huvuddel av det nuvarande FTL föreslås ju bli sammanförd medmaterielverkets teleprovningscentral, som enligt förra årets beslut skallförläggas tUl . Eftersom samorganisationen mellan teleprovningscentralenoch FTL:s huvuddel inte mött någon avgörande kritik, är det således denolyckliga omständigheten att vi är bundna av tidigare, som vi moderater serdet, felaktiga lokaliseringsbeslut som påverkar FTL. Försvarspolitiken, m. m. 5 protokoll 1974. Försvarspolitiken, m. m. Beroende på detta har i Gäddvik och jag idenna fråga avgivit ett särskilt yttrande. Våra skäl mot utflyttning av FTL kansammanfattas i följande punkter. För det första anser vi att FTL:s verksamhet, som utgör enneutral observera det komponentprovning, är unik i . De komponentersom genomgår FTL:s provning importeras tUl eller produceras i Stockholmsområdet.En rad praktiska skäl talar därför för lokalisering av FTL just där anstaltennu ligger. En utflyttning skulle innebära avsevärda svårigheter för de ca 100företag som berörs. De större företagen kommer förmodligen att satsa på en egensådan verksamhet som FTL nu har, och då vet vi att det kommer att innebärafördyring av produkter som försvaret är tvunget att köpa. För det andra vet vi att kostnaderna för utflyttning avanstalten kommer att bli mycket höga. Någon har räknat ut att de liggernågonstans . Är det värt allt besvär, när detkostar så mycket pengar? För det tredje riskerar FTL:s verksamhet meddelkomponenter, mUjöprovning och miljömätning - enligt vissa uppgifter - pålång sikt att upphöra. Det beror i så fall på att FTL lokaUseras alltför långtifrån berörda producenter. De 43 tjänster som skall flyttas från tillLinköping är också det antal tjänster som teleprovningscentralen i Linköpinginte fick observera det. Man ville ha 65 tjänster, men man fick 22.Personalen vid FTL oroas nu av risken för att föras in i en ny verksamhet somär en helt annan än vad FTL utför . För det fjärde är läget enligt uppgift sådant attbara en anställd av 43 vill flytta med till , aUtsä ett Uknandeförhållande som vi upplevt i sä många andra utflyttningsärenden. Att denverksamhet som FTL utför blir allvarligt Udande, om laboratoriet åderlåts påpersonal, står utom allt tvivel. Mina farhågor inför utflyttningen av FTL ärallt andra än endast mina egna. Facktidningarna i elbranschen och telebranschenhar uttalat sina fördömanden över propositionen 75 i vad avserFTL-lokaliseringen. Tidningen har förutom en helsidas uppmaning tiUriksdagsmän att hindra utflyttningen av FTL också en intervju med enrepresentant för , som instämmer i kritiken. a.: "Den mindre elektronikindustrin är pga bristande egna resurserhänvisad till kvalificerade centrala laboratorier av den typ FTL utgör. Det ärdå angeläget att dessa serviceorgan ligger centralt." Föreningens talesmankonstaterar att ca tre fjärdedelar av medlemmarna är lokaliserade tillStockholm med omnejd, och han säger slutligen: "Farhågorna förstärks avatt en hel del nyckelpersonal icke torde låta sig förflyttas till Malmslätt.Den mindre industrin fruktar en sådan utveckling. Dels försvinner FTL och dessservice från , dels måste en så kraftig åderiåtning av personal medspecifikt kunnande inverka menligt på den nya FMV-avdelningens möjligheter attunder över huvud taget vara till någon nytta." Även den utredning som ligger till grund församorganisationen av FTL och teleprovningscentralen observera det, det ärmycket märkligt har uttalat missnöje med att FTL skall lokaliseras tillLinköping. Med hänsyntill de många frågetecken som kommer att finnas kvar för Nr 76 Försvarspolitiken, m. m. FTL:spersonal, tillverkare av berörda produkter m. fl., efter dagens riksdagsbeslutuppmanar jag ansvariga poUtiker att åtminstone svara på frågan: Anser niverksamheten vid FTL.s huvuddel med komponentprovning m. m. vara så väsenfligatt man klart kan uttala att arbetet kommer att fortsätta med oförändradearbetsuppgifter? BUr det inget svar pä denna fråga, kvarstår och understryksosäkerheten för alla berörda. I detta anförande instämde herrar , Wennerfors ochÅkerlind (samtliga m). HerrGÖRANSSON (s): I försvarsutskottets betänkande nr 20behandlas förslaget till en ny organisation för civUförsvaret och dessutbildnings-, övnings- och förrådsverksamhet. Med anledning av propositionen i ämnet har jag tiUsammansmed några kammarledamöter avlämnat en motion, nr 1649, där vi till att börjamed vill ställa oss bakom förslaget tiU en ny utbildnings- och övningsverksamhetför en viss del av civUförsvarets personal. Med all sannolikhet kommer man attuppnå vissa fredsmässiga fördelar genom att på detta vis få tiU stånd bådesamordnade och mer realistiska övningar. När det gäUer frågan om att även centralisera de förrådsom nu finns i varje län är vi däremot Utet tveksamma. Vi har också förståttatt departementschefen är något tveksam om i vUken takt man skaU genomföradenna centraUsering och om man över huvud taget skall fullfölja den i desshelhet. Jag har i aUa fall av statsrådets uttalande i propositionen velatutläsa att man successivt bör se till att frågan om den nyaförrådsorganisationen blir belyst ur oUka synpunkter. Motionärernas uppfattning i frågan är att innan Kungl.Maj:t tar slutlig ställning i denna del bör möjligheterna undersökas att fåfram en förrådshållning inom totalförsvaret omfattande alla försvarsgrenar. Manskulle få en bättre samhällsekonomisk effekt av detta än den företagsekonomiskavinst som naturligtvis även en centraUsering av förråden inom civUförsvaretinnebär. Effekten skulle bli mycket större om man såg över förrådsverksamheteninom alla försvarsgrenar. Ett annat skäl, som inte ligger inomcivUförsvarsstyrelsens ansvarsområde men som dock både oroar och ställer tillproblem i många kommuner, är hur man skall klara av den kommande kommunalakatastrofplaneringen och skaffa den materiel som med all säkerhet kommer attbehövas för att även i fredstid kunna avvärja kriser det kan gäUa oUeutsläpp,storbränder och annat. Motionärerna är övertygade om att omcivilförsvarsutredningen hade sett över även dessa saker hade kanske resultatetblivit ett annat. Men vi har konstaterat att försvarsutskottet tiU höstenkommer att ta upp hela förrådsverksamheten tUl diskussion. Det sker medanledning av motionen 280, som m. fl. väckt om förrådsverksamheteninom totalförsvaret. Det är min förhoppning att när utskottet skall behandladen frågan man också beaktar de synpunkter som vi har tagit upp medarUedning av det Försvarspo litiken, m. m. Det finns alltså all anledning att återkomma tillförrådsverksamheten och kanske se den i ett litet större sammanhang än enbartcivilförsvarets. Jag skulle ytterligare vilja ta upp ett par saker. Denförsta gäller diskussion om . Han försöker fä oss att troatt de enda som varit skeptiska till att fortsätta utveckla och bygga ärvpk. Låt oss göra klart att de inom vårt parti som deltagit i tidigare försvarsutredningar,i arbetet inom försvarsutskottet osv. i långa stycken varit skeptiska tUl omkostnadsutveckling och annat varit av den arten att man borde ge signal tillfortsättning av projektet. Jag skulle kunna berätta en hel del om de ingåendebedömningar som gjordes i senaste försvarsutredningen. Vi var å ena sidan pådet klara med att vårt försvar behövde flygplan, men vi var medvetnaom att inte var det enda alternativet. Vi kunde ha utvecklat J 35, ochdet fanns också möjlighet att köpa flygplan i en del västeuropeiska länder. Menvid de utvärderingar som gjordes ur ekonomisk synpunkt och framför allt när detgäller anpassningen till det svenska försvaret, kom vi till att vi bordefortsätta utvecklingen av , även om vi tyckte att utvecklings- ochproduktionskostnaderna hade stigit i höjden på ett sätt som vi inte var riktigtbelåtna med. När säger att man lägger ned hundratalsmiljoner på utvecklingen av nya flygplan, då är det en överdrift. Så länge vi i vårt land har en flygplansindustri, då harvi också människor med kunskaper som vi kan nyttiggöra oss vid utbyggnad av nyaflygplan. Denna resurs bör vi naturiigtvis i görligaste mån dra nytta av. Menatt gå så långt som här säger, att vi lägger ned hundratalsmUjoner på utvecklingsarbete är dock att överdriva. När det gäller utveckUngen av det nya flygplan som skallkomma efter är beloppen fortfarande mycket små. Det finns ingenting somsäger att något konto, som inte är skrivet för detta nya flygplan, utnyttjasför detsamma. Med den redovisning vi har fått kan vi gå i god för att manutnyttjar anslagen på de konton som är fastställda. Men tal är litet finuriigt. Han vill inteatt vi skall bygga några egna flygplan. Vi skall inte heller bygga någraavancerade u-båtar eller stridsvagnar. Men likväl säger han ja tUl till ny försvarsordning i värt land. Hur går det ihop? Hur kan han å ena sidan säga nej tillatt bygga någonting själv, så att vi måste köpa, och påtala,att när vi nu ändå bygger flygplan, köper vi stora system ute i Nato-länderna? Det är riktigt att vi köper den teknik som redan finns påområdet och som vi kan utnyttja i vårt land. Men hur skall hadet? Var skall vi köpa flygplanen - om vi skall ha några överhuvud taget? Skallvi köpa dem helt, eller skall vi nyttiggöra den teknik vi har i vårt land och iövrigt köpa det som finns på öppna marknaden? Vad slutUgen gäller upplever jag hans inläggom som något av att luften har gått ur kritikerna. Vadvar det svenska folket upprördes av under IB-debatten? Det var påståenden ommord, om inbrott på främmande ambassader, om att neutralitetspoUtiken inte följdes osv. Men när artikelförfattarna nu framträdertar de egentligen tillbaka alla de påståenden som upprörde det svenska folket.Likadant var det med korta inlägg. Han nämnde inte längre detta somoroar oss alla. När vi på de här punkterna har fått ett klarläggande av hur deti verkligheten ligger tiU skaU väl även om han tror på ettsvenskt självständigt försvar och en svensk nation med hänsyn till de olikasaker som händer runt om i vår värld vara beredd att medge att vi behöver enverksamhet som skaU förhindra spionage och sådana situationer som iVästtyskland hamnat i. Det finns alltför många exempel ute i världen på behovetav en sådan här verksamhet, och jag har ännu inte mött någon inom den svenskaopinionen mot IB som sagt att vi inte behöver IB. Men vi behöver inte IB somgör inbrott och utför mord. När det nu är klariagt att IB inte gör något sådantborde vi kunna enas om att vi behöver IB även . Jag yrkar bifall tiU försvarsutskottetshemställan på samtliga punkter. Förs varspo Ii tik en, m. m. HerrLORENTZON (vpk) kort genmäle: inlägg förefaller mig litetunderligt. Han har tydUgen inte alls lyssnat på vad jag har sagt eller följtmed de krav som vi har ställt . När vi föreslår ett folkförsvar är det inte på det sättet,, att vi ansluter oss tiU propåer, utan det är herrSköld vUket jag också sade i mitt anförande - som har knutit an tUl vad vihar sagt. Så enkelt är det med den saken. frågade hur vi vill ha det med flygplanen,om de skaU byggas i eller i utlandet. Vi vUl ha ett folkförsvar, och viknyter an till den kamp som vietnamesiska folket fört med primitiva medel närman fått en av världens starkaste krigsmakter på knä. Vietnameserna användeinga flygplan. Sedan till påståendet om att det är överdrifter när jagtalar om att man lagt ut hundratals miljoner på . Kostnadsutvecklingen idet fallet har verkligen varit häpnadsväckande; kostnaderna har varit enorma.Enbart kostnaderna för utvecklingen av jaktversionen av uppgår i dagenligt flygvapnets egna uppgifter tiU en och en halv miljard eller 200 mUjonermer än samtliga fyra versioner var kalkylerade tiU 1963, när Viggenprojektetbeslutades. Kostnaderna för jaktversionen av ökade 1972 plötsligt med524 tUl . Det går an att kontrollera dettai propositionen. Det är inte jag som överdriver. Jag knyter ju bara an till vadsom står skrivet i regeringens propositioner. är fortfarande mycket lugn efter allredovisning som har lämnats från föredraganden och från experter. Låt migupprepa min tidigare ställda fråga: Litar man fortfarande till de experter somtydligen haft det avgörande ansvaret för denna miljardrullning? 1974 föreslås också fortsatt utveckling av flygplan 37 . Man skullevilja ställa frågan om detta är en lek med ord. Är det inte här fråga om att tafram ett nytt flygplan? Försvarspolitiken, m. m. (vpk) kort genmäle: tillgriper demagogiska metoderi denna debatt, och det är precis vad alla de andra har gjort som försöktförsvara IB :s verksamhet. Det är inte alls på det sättet att luften har gått ur herrMåbrink eUer artikelförfattarna på FiB/Kulturfront. De väsentliga anklagelsernamot IB:s verksamhet kvarstår. Det gäller verksamhet som inte har stått iöverensstämmelse med den av fastlagda neutralitetspolitiken. Det ärnämligen innebörden av IB-agenters verksamhet i arabiska stater. Dessa agenterhar där införskaffat uppgifter som sedan vidarebefordrats till . Dettahar gjorts i en pågående konflikt mellan två stater, där man har tagit ensidigstäUning för den ena staten mot den andra. Det är inte alls på det sättet, , attanklagelsen om inbrott på den egyptiska ambassaden är klarlagd. Där stårfortfarande uppgift mot uppgift. De ansvariga har inte kunnat dementera eUerklarlägga denna affär. Det är heller inte så att alla anklagelserna vad avserverksamheten i är klarlagda. Detta gäller fortfarande Operation 27/29,alltså de omtalade båthistorierna och spionaget från finländskt vatten. Dettaär inte klarlagt, . Det gäUer också verksamheten mot svenskavänsterorganisationer, där IB har skickat in agenter. Jag anser det heltklarlagt att man har arbetat på detta sätt: Det gäUer också spionaget motsvensk fackföreningsrörelse och medlemmar i denna. Att sådant förekommit ärockså klarlagt. Vad FiB/Kulturfront och journalisterna rättat till är påståendena om sammanträden som statsministern skulle hahaft med . Om att IB skuUe ha varit ansvarigt för mord osv. De anklagelsersom jag redogjort för kvarstår dock fortfarande. I de avseendena lönardet sig inte att komma med några demagogiska grepp. HerrGÖRANSSON (s) kort genmäle: Det är just detta jag menar, ,när jag säger att luften har gått ur dem som angripit IB. De argument vi harvarit vana att möta från vpk, frän artikelförfattare och andra förekommer intelängre i dagens debatt. Jag är också övertygad om att luften kommer attfortsätta att gå ur anklagelserna ju mer man tränger in i dessa frågor. Det är också, som jag sagt, så att vad som upprördesvenska folket inte var det förhållandet att vi hade en säkerhetstjänst utankort och gott påståendena om att den var ansvarig för mord, att den hade brutitmot vår neutraUtetspolitik och låtit göra inbrott på främmande ambassader. Mendessa anklagelser har upphört, och de framförs inte heller i . Det gläder mig att det skett en sådan tillnyktring. Ja, , vad hände i ? Att detvietnamesiska folket förde en oerhörd kamp mot den största krigsmaskinen ihistorien är vi fullständigt överens om. Det är ett helt övertygande bevis påfolkförsvarets betydelse för ett litet lands möjligheter att stå emot enstormakt, men det finns nog litet grand att tillägga utöver att vi ger människornastor ära för utgången. Vad var det egentligen som gjorde att man var beredd attgå till förhandlingsbordet? Jag skulle tro att en stor del av orsaken var attSovjetunionen i slutskedet av kriget skickade sina mestutvecklade robotar tiU , och de klarade av B 52-orna. Det blev ettpsykologiskt bakslag för , och man fann äntligen att konflikten intekunde vinnas med miUtära medel utan måste lösas vid förhandUngsbordet. Att blandar ihop siffrorna när det gäUerViggen och Flygplan 80, som jag redogjorde för, skall vi väl inte gå in på; vikanske har missuppfattat varandra. Men på tal om att lita på siffror har jaghaft tUlfäUe att lyssna på experter. Jag har också haft tUlfälle att lyssna påoch debattera med dem som ar kritiska mot , däribland Maj Wechsel-mann,och jag måste säga att den trovärdighet som motståndarna till utveckladei de debatterna var väldigt låg. Jämför man dem med experterna, är det ingettvivel om vem som är trovärdigast. Förs varspo litiken, m. m. (vpk) kort genmäle: Jag måste säga till att vpkunder hela den här debatten, som har förts , aldrigmed ett ord har påstått att IB begått mord eller att statsministern sammanträffatmed IB-chefen . Kom inte med sådana beskyllningar, för de är heltlögnaktiga! och hans meningsfränder har hela tidenvelat diskutera enbart de två frågorna, däremot högst sällan de väsentligafrågor som fortfarande kvarstår: Har IB begått brott mot neutralitetspoUtiken?Har IB ägnat sig åt infiltration i svenska vänsterorganisationer och ifackföreningsrörelsen? Vilken funktion har IB haft vid det fortfarandeouppklarade inbrottet på egyptiska ambassaden? Detta har varit de väsentligastefrågorna. Jag har ställt dem i mitt anförande här , och jag kommer attupprepa dem tUls man tillmötesgår den starka opinion som fortfarande finns -för det är just dessa frågor, , som opinionen har reagerat motäven inom det socialdemokratiska partiet. Så länge och hansvänner inte vill diskutera dem, sä länge kommer också den här debatten att pågåoch de här anklagelserna att föras fram. HerrLORENTZON (vpk) kort genmäle: var ju mycket dämpad i sittsenaste debattinlägg, och det var kanske synnerligen välgörande för honomsjälv. Han refererar till de experter han har haft förmånen att få tala med,och dem litar han på helt. Ja, samma ljud i skällan har det varit ända sedandetta beslut om fattades och . betyder i det resonemanget ingenting. Ändåvar det hon som rörde om i grytan med filmen om . Jag skulle kunna citeraur den skrift som har givit ut, en särskild motskriftmot uppgifter i filmen. Varenda detalj nagelfars där. Om dennakvinna vore så obetydlig, som här vill göra gällande, iförhållande till de experter som han har haft förmånen att tala med, så skulleväl ändå inte ha gett ut denna broschyr. Låt mig ta bara ett par detaljer. Det är några ytterstkomiska dementier som här ger. Man talar om att Maj Nr 76 i filmen påstår attViggen dricker bensin per Torsdaeen den '' ''''ären säger att det är bara per dag. 9 mal 1974 " ''" '* ' '' '''" P®' ' '' flyget är i luften, men -------------------- mUitärernatar även dagarna då det står stilla. På det sättet kan man alltså Försvarspolitiken, fggg; f flj. . y. ''" påstår i filmen attSverige är trea i världen i fråga Generalerna säger i stället att vi kommer som tia. MajWechselmann går ut ifrån invånarantalet i landet. Generalerna går ut ifrånnationalprodukten. Då är ett rikt land i förhållande till många andraländer, bUr med den beräkningen försvarskostnaderna relativt små i förhållandetiU andra länders. Så, , kan man bolla med siffror ochpropaganda. Sedan har inte nämnt ett ord omsysselsättningseffekterna. är det ju så att sysselsättningseffekterna avViggenprojektet över huvud taget har överdrivits av militären, avrustningsindustrin och från upprustarpartiernas sida. Enligt en seminarieuppsatsvid motsvarar sysselsättningseffekten endast 2,1 procentav kostnaderna för ett fullföljande av hela . Jag skulle ha fortsatt, men talmannen använder sin klubba,min tid är ute. Här utvecklas emellertid fakriskt de uppgifterna på ett heltannat sätt än vad upprustarpartierna har gjort gällande. () kort genmäle: I första hand, har jag sagt, var och är inteViggen ett sysselsättningsprojekt. Det är i första hand ett projekt för attfylla ett behov av flygplan som alla partier har ansett föreligga i vårtförsvar. Till vill jag bara på nytt säga att ju längretiden går, ju mer vi kommer att få utrett via de olika kommissioner m. m. somär inkopplade på IB-affären, desto färre kommer också argumenten att bli fråndem som yrkar på att den särskUda verksamheten inte skall få några pengarunder kommande budgetår. i (vpk): I vpk-motionen 1974:1287 anförs att den istatsverks propositionen föreslagna höjningen av utryckningsbidraget för värn pliktiga är "en väsentlig förbättring, men knappast tillräckUg". 1 dagens läge är nuvarande dagpenning löjligt låg, säger vi motionärer, och knappast någon värnpliktig har möjlighet att ekonomiskt rusta sig för utryckningen.I många faU är det tvärtom så, att många har gjort slut på eventuellt sparade slantar eller fått sätta sig i skuld för att klara ekonomiska åtaganden från tiden före värnplikten. Efter utryckningen kommer bostadskostnader och andra utgifter sam tidigt som det i allmänhet dröjer en månad innan första lönen betalas ut. En betydande del av dem som muckat står dessutom utan arbete och normal inkomst. Det kan inte vara rimligt att de medborgare som har gjort sin värnplikt därefter skall hamna i svåra ekonomiska förhållanden, säger vi motionärer och yrkar att skall uttala sig 72 för en höjning av bidraget till 800kronor. Efter det att motionen skrevs har en rad händelserinträffat som i stort Nr 76 stöder den uppfattning som kom till uttryck ivår motion. Torsdaeen Hen och inför vårens utryckning avvärnpliktiga kom en omfattande opinions- q 1974 rörelsetill stånd, där man från de värnpliktigas sida med skärpa påtalade-------- Vid värnpliktsriksdagen 1974 blev detta en försvarspolitiken,stor fråga, och man beslutade där om en kampanjvecka kring kravet på en ''" höjning av utryckningsbidraget till .