prot · FX09122 · 1974-12-31 00:00:00 — a. syftade till att bereda fiera nyutexaminerade juris kandidatermöjligheter lill sådan meritering. Närdel gäller antalet nolarieplatser vid lingsrälterna vill jag vidare erinra omall behovet av tingsnolarier prövas i samband med budgetbehandlingenoch alt behovet däremellan fortlöpande prövas av hovrätterna som har befogenhetoch resurser alt inrätta de extra no-tarieljänsler som anses behövliga. Antalet lingsnolarieljänster har ökat fränsammanlagt ca 460 i hela landet /66 lill ca 615 innevarandebudgetår. Genom reformen kan antalet nolarieplatser utanförtingsrätts-organisationen, i första hand hos länsstyrelser, åklagarmyndigheteroch polismyndigheter, beräknas ha ökat med närmare 100. Hen (): Jag ber att få lacka justitieministern för del kanske rätt långa svaretpå en enkel fråga. Tyvärr är den korta konklusion man kan dra av svaret alt detinte planeras några åtgärder för all öka möjligheterna lill sådan härmeritering. Jag tycker all del är beklagligt. Justitieministern kommer medstenar i stället för bröd till de många juris studerande och juris kandidatersom hoppas på tjänstgöring. Delär klart all del låter väldigt bra när man säger att vi innevarande budgetårhar 615 tjänster och all man räknar med 100 tjänster av annat slag som ocksåkan leda till sådan meritering. Men situationen är ju den all det inte ärmer än av de juris kandidater som vill förvärva sådan här meriteringsom kan komma i åtnjutande av den. Den konkurrenssituation man fält när mångasöker lill ell begränsat antal tjänster och man låter betygen avgöra har letttill ell förryckande av studierna. De juris studerande inriktar sig litet snåltoch ensidigt pä sådana studier som kan förväntas medföra någon halv poäng merän man kanske skulle få om man ägnade sig ål andra studier eller annanverksamhet som kanske inte direkl var av juridisk karaktär men ändå väldigt berikandenär man befinner sig vid ett universitet. Jag tycker att del är beklagligt alldet skall vara på det sättet. Sedankan jag också säga att del inte bara är studenterna vid universiteten somlider av delta ulan även universitetslärarna och kanske inte minsl de som ärexaminalorer så där alldeles i slutet på en juris kandidatexamen. De leverständigt under den pressen all en halv poäng mer eller mindre kan blilivsavgörande - del sista var kanske all ta till, men låt mig säga att det blirväldigt betydelsefullt för de juris studerandes yrkesval. Det är inte hellersärskilt befrämjande för undervisningen alt professorn - eller vederbörandelärare - så ensidigt skall behöva inrikta sig på den matnyttiga delen avundervisningen. Delär inte så bra som justitieministerns siffror antyder. De som ansvarar för dejuris studerande och de unga juris kandidaterna har ju betraktat dennanolariereform som elt fiasko. Man säger alt man förgäves försöki alt fäkommundepariementet alt öka antalet tjänster på länsstyrelserna. Jagvet att della inte ligger under justitieministerns ansvarsområde. Under dennasista halva minut av min tid skulle jag vilja hemställa till justitieministernall han tar ett samtal med den kollega som har ansvaret för detta så alt lill alt del fungerar litet bällre när det gäller möjligheterna till denutbildning som kan ges via . Omökade möjligheter att bereda nyutexaminerade juris kandidater lingsmeritering Jag delar väl uppfattning att del är önskvärt alt man görallt vad som är möjligt för alt bereda juris kandidater möjligheter lilllingsmeritering. Givetvis har man undersökt alla möjligheter som står tillbuds. Naturligtvis skulle man kunna tilldela tingsrätterna fier notarier, medför nackdelar - som också förstår - på så sätt allarbetsuppgifterna slås ut på ett mycket större antal personer, vilkel kanmedföra all utbildningen inte blir sä bra som man önskar. Del kan också fåkonsekvenser för önskemålet all bredda verksamheten i tingsrätterna så allvissa arbetsuppgifter kan överföras på kanslipersonal. Dethar diskuterats om man kan förkorta liden för lingsmeritering, men del är inteheller önskvärt om man därmed riskerar att utbildningen inte ger det resultalman vill uppnå. Andramöjligheter har också varit föremål för diskussion. antydde lillslut möjligheterna till utbytestjänstgöring vid länsstyrelserna. Jag skallgärna, , tala med kommunminislern för alt utreda om det är möjligt alt ökaantalet tjänster där . Torsdagen den 14 november1974 Omökade möjligheter att bereda nyutexaminerade juris kandidater tingsmeritering HenLIDGARD (m): Jag är givelvis tacksam för det sista justitieministern sade. Menjustitieministern har vid olika tillfällen, sin plikt likmätigl, diskuteratdomarkarriären och domarkärens rekrytering. Jag har inte alllid gillat hanssynpunkter, men del hör inte hit. Jagskulle vilja la upp den här frågan frän en annan utgångspunkt, där våruppfattning kanske sammanfaller. Pågrund av de här betygsspärrarna lill lingsmeritering är det mänga som utesluts.Det är inte säkert alt de som har de höga betygen alltid blir de bästa domarna.Del finns t. ex. mänga juris kandidater, vilka praktiskt taget har bedrivitsina studier parallellt med yrkesarbete och på grund härav inte haft lid ochmöjligheter att blåläsa för att skaffa sig den där ödesdigra halva poängen lillsom kan behövas för all komma in pä domarbanan. Därför tycker jag alt del ärangelägel att la lill vara alla möjligheter för all bereda så mänga som möjligttingsmeritering eller nolariemerilering. Alla som tar en juris kandidatexamenvill ju inte ha tingsmeritering eller nolariemerilering. Jag tror inte altreserverna är uttömda ulan att man kan bereda fler tillfällen tilllingsmeritering. Jag skulle vilja hemställa all man ytterligare funderar påmöjligheterna all öka genomströmningshaslighelen. Jag vill bara knyta en liten reflexion lill del som sadeom alt bereda människor som är ute i yrkeslivet och som studerarmöjlighet all tillgodoräkna sig den erfarenhet de därigenom förvärvar. Redanenligt de nuvarande reglerna kan notarienämnden ta denna hänsyn. Om det görs i den utsträckning som och jag skulle tycka vara önskvärt kanjag inte uttala mig om. Jag är naturligtvis positiv lill all detta skall ses iden andan all ingen skall stötas bort från möjligheterna om han har andrakvalifikationer som kan tillgodoräknas honom i detta sammanhang. HenLIDGARD (m): Jag vill understryka all nolariemeriteringen som vi vet inte bara är enensidig plattform för domarrekryiering. Man har i vårt land uppfattningen atttjänstgöringen vid tingsrätterna eller i anslutning lill dessa - vidåklagarmyndigheter, hos advokater etc. - är sä värdefull för den fortsattayrkesverksamheten för en juris kandidat att sä mänga som möjligt bör beredastillfälle all få den här utbildningen eller me-rileringen. Jag skulle avslutningsvis vilja hemställa att manän en gång funderar ett litet slag på alt öka genomströmningshaslighelen. Överläggningen var härmedsluiad. § 14 Ang. flyttningenav vissa målenheter vid läns norra tingsrätt Herr justitieministern erhöll ordet för atti ell sammanhang besvara dels hirr () i kammarens protokoll för den8 november intagna fråga, nr 334, dels () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 335, och anförde: har frågat mig om jag är medveten om all elt inomjustitiedepartementet fatlat beslut alt till flytta Uppsalaläns norra tingsrätts mälenheter från dess nuvarande lokaler till kan komma att föregripa regeringens fattade beslutatt vänta med elt slutligt ställningslagande lill föreslagen sammanslagning avde tvä lingsrälterna till , dvs. i praktiken verka i riktningmot en sådan sammanslagning. HerrHjorth har frågat om den omflyttning av de tre domsagornas kanslilokaler iUppsala som aviserats lill nyår utgör ett hinder för all läns norradomkrets får bestå som självständig enhet. Jagber att få besvara de båda frågorna i ett sammanhang. De framställda frågornager mig anledning lill vissa klarlägganden. Enligttidigare beslut av regeringen skulle läns norra tingsrätt upphöra den 1januari 1975. Denna tidpunkt framflyttades genom beslut i årlill . Detta harjag anmält i proposition angående vissadomartjänster som bordlades i . 1 sammaproposition anmälde jag också all jag ämnar föranstalta om en kompletterandedomkretsulredning beträffande del område som omfattas av domsaga ochUppsala läns norra domsaga. Uppsalatingsrätt har tagit i anspråk nya lokaler som på grund av det tidigarebeslutet rörande läns norra tingsrätt iordningställts för en störreverksamhet än . Lokalerna i det nya huset är därför förnärvarande delvis outnyttjade. Påslåendeti fråga all del fattats ell vissl beslut inomjustitiedepartementet om lokalfiytlning i är inte riktigt. Representanterför departementet presenterade vid sammanträde i är medpersonalen vid tingsrätterna i ell inom departementet upprättatförslag om vissa lokalförändringar. Med anledning av vad som förekom vidsammanträdet uppdrog regeringen åt domstolsväsendetsorganisalionsnämnd att bl. a. undersöka möjligheterna att möjligtunder förlägga läns norra tingsrätts mälenhet lilllokaler i del hus där bedriver sin verksamhet.Ställningslagande till frågan om lokalfördelning för domstolarna i fårgöras när den begärda utredningen är färdig. Delandra påståendet i fråga, all en föriäggning av enheter fråndomstolarna till lokaler i samma hus verkar i riktning mol en sammanslagningav domstolarna, kan jag inte dela. Till båda frägeställarna vill jag framhållaatt helt andra faktorer än lokalerna blir avgörande när Ang.flyttningen av vissa målenheter vid läns norra tingsrätt Ang.flyttningen av vissa mälenheter vid läns norra tingsrätt regeringen efter den nyadomkretsulredningen skall avgöra om läns norra tingsrätt skall flyttaslill , som föreslagit, eller beslå som självständig domstolmed kansli i eller sammanslås med . HerrNYQUIST (fp): Jag ber all fä lacka slalsrådel för del ganska uttömmande svaret.Frågan jag ställde har både en principiell och en lokall orienterad sida. Närjag, på olika sätt, informerades om departementsförslaget lill flyttning avolika administrativa enheter kunde jag inte undanhållafrågan lill justitieministern huruvida han verkligen var medveten om vad somhöll på att ske. Regeringen hade ju efter elt vissl lokall molständ ulloval enny utredning om sammanläggningen av lingsräll och läns norratingsrätl som underlag för ell slulgilligt beslut . Kundeverkligen då, undrade jag, den aktuella propån - jag noterar efter all ha hörtsvaret all del var en propå och inte ell beslut; del uppfattades som elt beslutav de anställda - ske med justitieministerns goda minne? För mig var deluppenbart all de föreslagna åtgärderna i varje fall pä sikt skulle kunnaföregripa del slutliga beslutet huruvida sammanläggning skulle ske eller inte.Hur i all sin dar kunde man tro all man på knappa tvä månader och ulanföregående information till personalen skulle kunna klara alla de praktiskafrågor som är förenade med flyttning av en tingsrätts kansli? Frågetecknenhopade sig verkligen i rask takt med att personalens och de berördaintressenternas undran och oro ökade både i Norduppland och i . Tillsaken hör att det finns fiera, både ur arbets- och kostnadssynpunkt, bättrealternativ än det av departementet föreslagna. Godtar man den uppfattningen kanman inte komma ifrån misstanken all avsikten verkligen har varit att medlämpliga administrativa arrangemang bädda för en slutlig sammanläggning av detvä tingsrätterna. Detär verkligen angeläget - och del har på vissl sätt skett här - attjustitieministern klarlägger sin syn på den utredning som är beslutad.Uppenbarligen har departementet och statsrådet inte lyckats ge ett entydigtbesked i den delen. Del framgår av en rubrik och notis som jag hämtat fränArbetarbladet , där det ulan reservationer heter:"läns norra tingsrätt upphör 1977. Regeringen beslöt i fredagenskonselj att läns Norra lingsräll skall upphöra och tingsrättensdomkrets förenas med från ." Uppenbarligenhar man tolkat propositionen av på del sättet. Visserligen talasdet i propositionen om en kompletterande domkretsutredning, men del har i varjefall förbigått tidningen. Del är klart all del utredningsuppdrag som givitsdomstolsväsendets organisationsnämnd lar upp fiera alternativ. Jag har dockobserverat, herr statsråd, att alternativet inte är nämnt. Då vill jagfråga: Ingår i ul- Det uppenbariigen inte formellt, men av sva- Nr 122 ret framgår alt Tierpfinns med i bilden, och jag är lacksam för alt fä Torsdaeen den ellsvar pä den frågan. Hen (): Jag tackar justitieministern för del klarläggande svarel pä min fråga. Fråganvar föranledd av förslag till omfiyttning förtingsrätterna i , som helt naturiigt orsakat både oro och irritationbland den berörda personalen. innebar förslaget att läns norratingsrätt skulle flytta till , medan det norratingshuset skulle upplåtas för läns södra tingsrätts kansli och de trelingsrätlernas inskrivningsmyndigheter, som inte drivs med hjälp av ADB. Iell interpellationssvar lill mig förklarade justitieministern allfrågan om den judiciella indelningen i län skulle övervägas och alt iavvaktan på resultatet av dessa utredningsarbeten det tidigare beslutet omsammanläggning av Norra tingsrättens domkrets med domsaga ej skulleverkställas. Delta besked hälsades naturligtvis med slor tillfredsställelse iNorduppland, där man gärna ville ha kvar sin domkrets och helsl även dåförlägga tingsrättens kansli till , där såväl polis- somåklagarmyndigheterna är placerade. Kungl.Maj:l har också sedermera ändrat sitt beslut om sammanläggning av de tvådomkretsarna till , som justitieministern taladeom i svaret. 1 den proposition justitieministern omnämnde meddelas också att enkompletterande domkretsulredning skall ske. Motden bakgrunden förefaller den flyitningskarusell som aktualiserats iUppsala och som berör samtliga tingsrätter i länet rätt underlig. Borde maninte ha inväntal det utredningsarbete som aviserats och först efter detslutliga ställningstagandet företagit de nödvändiga omflyttningarna? Del kaninte hjälpas alt det för en utomstående verkar som om man föregriper eltkommande beslut i domstolsfrägan och kanske rent av försvårar möjligheterna förett eventuellt bibehållande av den norra tingsrätten. Nusäger justitieministern att helt andra faktorer än lokalerna blir avgörandenär regeringen skall besluta i domstolsfrägan. Jag är tacksam för detuttalandet, men dä återstår i alla fall att den föreslagna lösningen avtingsrätternas lokalfrågor enligt personalens uppfattning inte är ändamålsenlig.Jag vill fråga om statsrådet är villig att allvarligt pröva personalensönskemål och i samförstånd med dessa ordna lokalomflyttning-en på ell förberörda parter tillfredsställande sätt. Ang. flyttningen avvissa målenheter vid läns norra tingsrätt Först och främst: Beträffande frågan om sammanläggning av länsnorra tingsrätt med förstår jag inte Nr 122 varför vi skulle ha fattat beslut om att uppskjuta tidpunkten två årför Torsdaeen den länsnorra tingsrätts upphörande och tillsätta en kompletterande domkretsutredning, om det inte var någon mening med del och om del ändåvar vår avsikt att göra en sammanslagning. Ang. flyttningen av att vihar gjort della för alt kunna få underlag för ell beslut längre fram, vissa målenheter vid och det är klart att vi inte ulan vidare kan fatta beslutom att t. ex. läns norra flytta läns norra tingsrätl lill . För attkunna göra det måste tingsrätt man ha bättre underiag. Därförhar vi tillsatt den här kompletterande domkretsutredningen. Alt intenämns är en sak, men det ingår alldeles klart i utredningsuppdraget attundersöka just del. Detandra som man blandat in här är hur vi rationellt skall utnyttja de lokaler somför närvarande tre tingsrätter har i . Jag kan tyvärr inte tyngakammarens protokoll med all redogöra för de utredningar vi har gjort varvid vihar övervägt att flytta läns södra tingsrätt till norra tingsrättenslokaler och flytta norra tingsrätten lill södra tingsrättens lokaler, men delkan frägeställarna få en utförlig och detaljerad redogörelse för. Framför allthar vi ännu inte bestämt oss pä den här punkten utan nu skall judomstolsverkets organisationsnämnd göra en utredning. Och blir det allamöjligheter för personalen all göra sin röst hörd sä alt vi sedan kan kommafram lill del som är rikligast och bäst för de här tre tingsrätterna. Hen (): Jagkonstaterar med tillfredsställelse att statsrådet understryker all del är enförutsättningslös utredning som man har fallat beslut om och all ävenTierpsallernalivel skall ingå i den. 1 utredningsuppdraget finns inte ell ordom ulan man får klart den uppfattningen all del är fråga om rent lokalaangelägenheter inom kommun. har vi alltså fått elt klariäggande somjag med tillfredsställelse noterar lill protokollet. Delär alldeles uppenbart - och det har jag stor förståelse för herr statsråd - attrationella lokalskäl kan tala för vissa arrangemang, men jag är också tacksamför att slalsrådel uttalar att bakom de lokala arrangemang man kan komma framtill finns ingen som helsl avsikt alt styra utvecklingen framöver. Man villalltså inte bädda för ell sammanläggningsbeslut so öder so. Hen (): Delär klart alt vi inte kan gå in pä de lokala detaljfrågorna i en sådan här diskussion. Jag är emellertid glad för att justitieministern här har sagt all man skall lyssna lill personalen. Del tror jag är ganska viktigt. Jag vill ändå nämna att vid den norra tingsrätten har man ett utmärkt kansli i sitt tingshus, där personalen trivs utmärkt och ogärna vill flytta. Man tycker väl all den här tillfälliga verksamheten som 30 skall flyttas dit skulle kunna placeras i andralokaler sä all man kan få ha sin enhet ograverad.1 den mån delta icke är möjligt har man önskemål om en fortsatt god arbetsmiljöoch goda lokaler så all man kan förbli en självständig enhet. Jagkan inte underiäta att påpeka att jag flnner det en smula märkligt alt i denproposition som är lagd talar man om den kompletterande utredning som skallgöras innan man slutligen bestämmer sig för om norra tingsrätten skall få varakvar eller inte, men i elt brev som har skickat tilldomstolsväsendets organisalionsnämnd med uppdrag att undersöka dessalokalfrågor omnämns endast alt beslutet om den eventuella sammanläggningen äruppskjutet till . I den skrivelsen slår ingenting nämnt omatt ytterligare utredning skall göras. Del förefaller mig litet märkligt ger elt uppdrag ulan alt säga all frågan inte är helt avgjord. Ang.flyttningen av vissa målenheter vid läns norra tingsrätt Vi får väl ändå hålla isär två helt olika saker. Vi talar omutredningsuppdraget lill alt se på frågan hur vi på rationellaste sättskall utnyttja de lokaler som vi har på fyra, fem, sex eller sju olika ställeni för tre tingsrätter. Men den frågan har ingenting som helsl att göramed frågan om läns norra tingsrätt skall flyttas till . Del är ensärskild utredning, som jag har aviserat i propositionen om vissa domartjänstersom lades fram , som skall behandla del spörsmålet. Nitalar båda om lokalulredningen, och den har inte alls all göra med frågan omdomkrelsindelningen, utan den utredningen skall bara titta pä hur vi skallkunna utnyttja lokalerna. Vi har fält nya lokaler för lingsräll, ochdel är viktigt att vi inte betalar mer i hyra än nödvändigt och att lokalernautnyttjas rationellt. Dessa frågor har således ingenting all göra med denkompletterande utredningen av domkretsindelningen - den där man skall prövaförflyttningen lill . HenNYQUIST (fp): det är helt riktigt som slalsrådelsäger, men del är just. på grund av alt frågan skötts på del sättet som skettsom missförståndet har uppkommit. Hade utredningsuppdragen givils ,herr statsråd, hade uppenbarligen den sammanblandning som skett på detlokala fältet inte gjorts. Del är väl också klart, herr statsråd, alllokalfrågan måste tas upp även i Tierpsallernalivel. Del hade med andra ordvarit rimligt alt de tvä ulredningsuppdragen hade givils samlidigl sä all problemenpå del sättet kunnat ses i ell sammanhang. Hen (): Jag är lacksam för det klarläggande beskedet som justitieministern hargett. Jag hoppas all organisalionsnämnden inte sammanblandar de här begreppenså som vi - vilkel kanske är mer naturligt - har gjort på del lokala planet.Jag vill också understryka vikten av Ang.ett nytt dubbelspår på järnvägssträckan att man noga övervägerjust som kansliort för norra domkretsen, om den nu - som jag hoppas - fårbli kvar. Delär lill fördel om polis, åklagardistrikt och dömande instans finns på sammaplats. Man har även från kommunalt håll förklarat sig beredd all med kortvarsel ordna de nödvändiga lokalilelerna för della ändamål. Överläggningenvar härmed slutad. §15 Ang. ett nytt dubbelspår på järnvägssträckan Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (s) i kammarens protokoll för den29 oktober intagna fråga, nr 298, och anförde: i har frågat mig om jag kan lämna någrauppgifter rörande planerna på ett nytt dubbelspår på järn-vägslräckanStockholm-Järna. Regeringen har beslutat ge iuppdrag att ulföra projektering av ytterligare ett dubbelspär mellan Älvsjöstation och den planerade pendeltågsstationen vid samt altdärefter ta upp överläggningar med i syfte alt nå enöverenskommelse om de ekonomiska betingelserna för en utbyggnad. I sammanhangetskall samräda med omförutsättningarna för att eventuellt låta någon del av arbetet komma lillutförande i form av beredskapsarbete. Hen i (s): Jag lackar kommunikationsministern för svaret pä min fråga - ell svarsom är kort men mycket positivt. Detär med tillfredsställelse jag konstaterar att regeringen redan beslutat all geSJ ett konkret uppdrag om projektering. Jag utgår frän att sträckanÄlvsjö-Flemingsberg är en första etapp pä den totala utbyggnaden avjärnvägslinjen . Trafiken på den senare delen avsträckan är redan nu mycket intensiv men.behöver ändå förbättras för att kunnatillgodose berättigade krav från invånarna i de berörda kommunerna. Skall detvara möjligt måste banans kapacitet ökas genom ett nytt dubbelspär. Pågåendelänsplanering inom de här aktuella kommunerna visar entydigt pä behovet av enhögre sysselsättningsgrad. Ett nytt dubbelspår kommer enligt min uppfattning ihög grad att bidra till en utbyggnad av befintligt näringsliv, men det är ävenav betydelse för nylokalisering av arbetsplatser till den sydvästra regionen iSlorslockholm. Därigenom kan den nuvarande regionala obalansen till viss delavhjälpas. Det är, herr statsråd,ytteriigare en sak som jag starkt vill understryka. Det gäller sträckningen avett nytt dubbelspår. För oss som är bosatta i området är det naturiigt all ettnytt dubbelspär dras parallellt med den nuvarande järnvägslinjen. Del som herrslalsrådel meddelade om en utbyggnad av linjen tyderockså på alt del nya dubbelspåret kommer att få en sådan sträckning. Jag hoppasatt med del beskedet är elt tidigare alternativ om en mera sydlig sträckningfrån direkt till borta ur bilden. För berörda kommuner skulle del vara värdefullt om herr statsrådet kunde komplettera det positiva svaret genom att lämna några uppgifter omden här investeringens sloriek och den beräknade tidplanen för utbyggnaden. Ang.ett nytt dubbelspår på järnvägssträckan i tar upp frågan om elt nytt dubbelspår pähela sträckan . Genom tillkomsten av ytterligare elt dubbelspårpå sträckan får man dock en positiv effekt när det gällerkapaciteten och säkerheten på hela sträckan . Fråganom elt nytt dubbelspär även på sträckan behöver därför inteaktualiseras just . Sedanfrågar om kostnader och lid för byggandet av det dubbelspår somjag har offentliggjort beslut om. Jag vill svara alt kostnaderna för ellnytt dubbelspår mellan och beräknas tilltotalt penningvärde. Av de 115miljonerna åtgår ca 15 miljoner lill mark-kostnader, ca 50 miljoner tillmaterial och ca 50 miljoner till arbetskraft. Projekteringenav det nya dubbelspåret torde la . Byggnadsarbetenaberäknas kunna starta efter del att överenskommelseträffats om ekonomiseringen av byggnadsföretaget. Byggnadstiden beräknas, underförutsättning att arbetena bedrivs utan avbrott, till ungefär . Vidbyggstart i mitten av 1975 skulle alltså med dessa förutsättningar spåret ståklart . Projektet representerar totalt en arbetsvolym om ca 500årsdagsverken.