prot · FX0980 · 1974-12-31 00:00:00 — har det varit destora multinationella bolagen som i hög grad kunnat utöva ett politiskt tryckpå en rad nationer och deras politik. Sammanslutningar av producentländer kanöka nationernas möjligheter att hävda sig gentemot de multinationellaföretagen, I debatten har ibland oljeländernas produ-centsammanslutningframställts som ett slags bov i dramat omkring den internationellaråvaruinflation som drabbar hela världen , FN-do-kumenten ger ocksä på denhär punkten en intressant nyansering. Det visar sig nämligen att denhögkonjunktur för råvaror som vi upplever och de kraftigaprishöjningarna främst kommer de utvecklade länderna till godo. Av de 20råvaror vilkas priser ökade mest mellan 1970 och årsskittet 1973-1974 var USAledande exportör av 8 av dessa råvaror, var ledande exportör avytterligare 3 råvaror och andra utvecklade länder, industriländer, avytterligare 5 av dessa 20 råvaror. Av de 4 återstående råvarorna, däru-länderna var ledande exportörer, var en enda produkt, nämligen oljan, värdmer än 12 gånger så mycket som de övriga 3 tillsammans, nämligen kakao, sisaloch kopra, dvs, ganska små råvaror. Motionen 1497, som väcktes , har en likartad utgångspunkt som FN-deklarationen, nämligen attråvaruförsörjningen alltmer blir en politisk maktfråga och att det därför ärviktigt att koppla samman frågan om råvaruinventering och utredningar som skallbedöma våra framtida råvaruresurser med frågan om samhälleligt inflytande överråvaruförsörjningen, särskilt då naturligtvis de råvaror som är meststrategiska: energiråvaror, olja, 1 den debatt som följde i energikrisens spår sades ibland att vi omedelbartborde socialisera oljeföretagen i för att lösa energikri- Nr 80 Detär naturligtvis uppenbart att en socialisering inte skulle ha hjälpt oss ur denakuta krisen, skulle krisen ha förvärrats genom en ° 14 mai 1974 sådan åtgärd. Vi skulle inte ha fått bättre tillgäng pa olja, snarare skullevi { hautsatts för repressalier som skulle ha minskat vår oljetillgång. tror något annat missbedömer och underskattar de multinationella ning m.m. företagensom en politisk maktfaktor. Men frågan om en nationalisering ellersocialisering av oljeindustrin ter sig annorlunda sedd på , bl, a, iperspektivet utav den FN-deklaration som just har antagits. att belysaden långsiktiga frågan kan det finnas skäl att litet närmare titta påorsakerna till den oljekris som vi upplevde . Världen över diskuteras om den aktuellaoljekrisen har en verklig eller en konstlad grund, I vilken utsträckning varkrisen en politisk operation i syfte att nå bestående prishöjningar, där demultinationella företagen spelade den avgörande rollen? Denna frågadiskuterades särskilt livligt i mot en speciell bakgrund. Vissa delar avUSA upplevde ju , 19721973, före Mellersta enakut energikris med oljebrist och svårigheter särskilt för de s, k, oberoendebolagen. En stark opinion har ställt frågan om denna första"krisunge" var en generalrepetition från de internationella oljebolagenssida för denna vinters större aktion, som ju resulterat i prishöjningar vilka imånga fall på kort sikt har närmat sig en fyrdubbling av tidigare priser.Motivet för dessa aktioner skulle främst sade man i den amerikanska debatten ha varit att möjliggöra de internationella oljebolagens omvandling frånoljebolag till energibolag, I perspektivet av att oljetillgångarna inomöverskådlig tid kommer att bli knappa skulle oljebolagen förbereda sig för attgå in på nya energiområden och utveckla nya energikällor. För detta krävs ettutomordentligt stort investeringskapital. Pengar till detta skulle kunnagaranteras bl, a, genom de permanent högre oljepriserna. Det är naturligtvis inte möjligt för en utomstående attmed bestämdhet slå fast om oljebolagen med medvetna aktioner har tillskapateller bidragit till de två vintrarnas oljekriser. Vad som emellertid kanfastslås objektivt är att de internationella oljebolagen faktiskt förberedersin omvandling till energibolag och att de kan utnyttja de fortsattaprishöjningarna för detta. De stora oljebolagen har t, ex, redan skaffat sigkontroll över viktiga delar av reserverna av andra energiråvaror t, ex, uran,kol och naturgas. Där har de redan en stark kontroll. Denna bakgrund tror jag är viktig för att bevisa att sammainternationella bolag, som kan använda oljan som ett ekonomiskt ochpolitiskt vapen, kan komma att utnyttja också andra och nyaenergikällor i liknande syfte, nämligen om de genom tekniskt och ekonomisktförsprång kan skaffa sig mer eller mindre monopolartad ställning också på dessaområden. Energin torde , särskilt i perspektivet av enbrist i fråga om vissa energikäUor, kunna spela en ännu större roll än i dagsom politiskt påtryckningsmedel i världspolitiken. Mot denna bakgrund blir det nödvändigt att ett land somSverige, söm är neutralt och som har ambitioner att föra en oberoende inrikespolitik, 55 Nf gQ måste söka skaffa sig en så stark kontroll som möjligt över sin energiförsörjning, I ett läge därenergiproduktionen till följd av knapphet Tisdaeen den =" koncentreras till ett fåtalproducenter med en aUt starkare marknads- :' kontrollkan detta ske endast genom att man på överför Energiförsörj- samtliga privata oljeproducerandeföretag liksom övriga energiprodu- m. center i samhällelig ägo. naturligtvisdärutöver också att spela en viktig roll vid sidan av enstatlig produktion. På kort sikt bör statsmakterna skaffa sig ökad insyn ochökat inflytande, med olika medel, i de privata företag som kontrollerarviktiga råvarutillgångar, både energiråvaror och andra, och man bör överväga former för ett ökat samhälleligt ägande. frågeställning bör alltså kopplas till kraven på en inventering och kartläggningav våra framtida råvarubehov. Utskottet berör inte närmare deställningstaganden som är aktuella i internationella organ idessa frågor. 1 motionen 1497 yrkas att skall ta initiativ till att påinternationell basis finna lösningar på råvaruutnyttjandet som både tillgodoserproducentländernas krav på rimliga och stabila priser och konsumentländernasintressen av kontinuerlig råvarutillgång. Detta är viktigt för att kunnaförhindra en förödande konkurrens mellan de stora, rika konsumentländerna områvarorna med osäkra verkningar pä hela den internationella situationen somföljd. En sådan konkurrens kan leda till extrema prishöjningar, som delsallvarligt och kanske varaktigt skadar det internationella valutasystemet, delsskulle ytterligare utarma de som är råvarufattiga. 1 FN har lagt fram förslag som på flerasätt påminner om de tankegångar som förts fram i motionen 1497. I det franskaförslaget krävs att FN upprättar ett särskilt organ med uppgift att insamlainformation om råvarupriser, analysera råvarumarknaderna, fastställareferenspriser m. m. på råvaruområdet. Det är enligt min mening viktigt attSverige aktivt engagerar sig för den här typen av krav, så att man kan finnamultilaterala lösningar på problem som gäller råvarupriser och råvarutillgång. Jag har inget yrkande utöver utskottets, eftersomutskottet i sin skrivning säger: "Utskottet utgår från att regeringen kommer att ägnadessa frågor önskvärd uppmärksamhet och beakta de olika aspekter som berörs imotionerna," Det uttalandet syftar bl, a, på motionen 1497. Utskottetsbetänkande har emellertid främst berört frågan om en inventering avråvaruresurser, men jag förutsätter - och fattar anförandet av utskottetsordförande så att utskottets uttalande innebär att också deövriga yrkanden som är ställda i motionen enligt utskottets mening skallbeaktas av regeringen. Jag får mot denna bakgrund yrka bifall till utskottetshemställan. besökte chefen för 56 sion fördeltagande i energirådets möte. presskonferenspå fick hon ägna sig åt att bemöta argument från kärnkraftensmotståndare. Jag skall inte ägna tid åt att återge vad sommeddelades i pressen från den konfrontation som uppstod mellan kärnkraftensmotståndare och , Den intresserade har ju möjlighet att ta del avtidningarnas referat från denna sammankomst. Men låt mig i anslutning tilldagens debatt fästa kammarens uppmärksamhet på uttalande ommänniskornas rädsla för det okända och orsakerna härtill. Jag skall inte helleri den delen in extenso återge vad hon har sagt. Men jag vUl fästauppmärksamheten på det som hon särskilt underströk och som jag tycker fär ståsom en sanning för framtiden, nämligen följande: "Allmänhetens okunnighetär kärnkraftens svåraste problem," Jag har upplevt detta inte minst när det gällt att försökapå ett begripligt sätt redogöra för dessa frågor i samband med energiförsörjningeni vårt land. Det är utan tvivel alltid svårt att för en bred allmänhet förmedlakunskap om tekniskt invecklade problem. Man måste väl ändå konstatera atttekniken på detta område är synnerligen komplicerad. Inte minst gäller det närdet uppstår diskussion om kärnkraftens användning för energiframställning. Detkan inte hjälpas att man har en känsla av att när man tar ordet kärnkraft i sinmun kommer folk i första hand att tänka på bomben i . Teknikernasspråk är därtill svårt att göra begripligt för en bred allmänhet. Den som undernärmare nära nog har tvingats till att försöka tillgodogöra sigteknikernas terminologiska språk måste ändå säga sig att det för en politikerär en av de främsta uppgifterna att försöka förmedla detta språk till allmänhetenpå ett begripligt sätt. Jag har begärt ordet främst i anledning avfru ' motion nr 1125. Enligt utskottets betänkande refereras imotionen vissa nya uppgifter om kärnkraftens olämplighet. Jag vill därför redanfrån början slå fast att ' "nya" synpunkter i huvudsakbaseras på tendentiöst gjorda och sammanställda citat ur gamla, ja, i ett fallupp till , rapporter. I sin motion anger i sex punkter argumentmot kärnkraften och för sitt förslag om lagstiftning mot drift av 1och . Låt mig i tur och ordning kommentera dessa punkter. WASH 740, som utkom , har i svensk översättningtiteln . Det är helt meningslöst att ur denna skrift återgeenbart beskrivningen av konsekvenserna av en olycka utan att tala omsannolikheten. Denna anges i WASH 740 t. ex. på så sätt att risken för enamerikan att dödas genom en reaktorolycka är en på 50 miljoner,medan risken att han skall dödas i en trafikolycka är en på 5 000. WASH 740, som enligt ger "nyasynpunkter på kärnkraftens olämplighet", publicerades alltså 1957 ochbetraktas nu av AEC och i övrigt inom expertkretsar som alltför primitiv, i detatt den ej tar tillräcklig hänsyn till sannolikheter och fysikaliskarealiteter. En ny studie har av AEC beställts hos professor ,MIT, Denna beräknas bli publicerad , Energiförsörjning m. m. Nr 80 2, Det är riktigt att om ett av deallra största rören i det primära kylsystemetgår helt av eller om reaktortanken rämnar, krävs att ett av de två härdstrilsystemenfungerar för att man hundraprocentigt skall kunna _ garantera att inga väsentliga aktivitetsmängder skall spridas till omgiv- De båda härdstrilsystemenär oberoende av varandra. Det refererade rörbrottet i IndianPoint i norra utkanten av Cityberörde icke reaktorns kylsystem utan sekundärkylsystemet, som inteinnehåller någon aktivitet. De två mindre rörbrotten i avsåg röringående i turbinanläggningen. AEC:s uttalande att frånvaron av skada för allmänhetenhittills är "till största delen ett resultat av tur" är lösryckt ursitt sammanhang och som fristående helt missvisande. ROE-69-9, varifrån citatet är hämtat, publicerades 1969.Inte heller här är det sålunda fråga om någon ny information. Tillcitatet frän "Om kraftreaktorer bleve föremål för krigshandlingarskulle det leda till otänkbara konsekvenser------------------ " kan läggasföljande fortsättning: "Detta är för övrigt också fallet om de hundratalörlogsfartyg, som drivs med kärnkraftreaktorer, började attackeravarandra". Om avsikten är att genom sabotage eller krigshandlingsätta produktionen ur spel för att därmed tvinga oss till underkastelse, finnsbetydligt enklare åtgärder än att åstadkomma sådan skada på ett kärnkraftverkatt aktivitet kommer lös. En fiendes önskan torde också vara att så snabbt sommöjligt taga ett erövrat område i besittning och få dess näringsliv att börjaarbeta för sig. Spridning av radioakrivitet är inte en lämplig åtgärd för attnå detta syfte. har klipptvalda delar ur Svenkes artikel i och därefter blandat om dem på sådant sätt att de får av avsett innehåll. framför som argument mot Svenkes påstående, att tekniken med vätskeformig förvaring är välkänd, att läckage inträffat från sådan förvaring i Hanford i . Detta är beklagligtvis sant. Det må dock framhållas att det här rör sig om avfall från den militära kärnenergiverksamheten. Utläckt vätska har trängt ned i marken. Enligt ansvariga amerikanska säkerhetsmyndigheter finns det dock ingen risk för att den sprider sig mer än vad som skett eller att den skall komma i beröring med grundvatten. Anledningen till att tekniken att överföra flytande avfalli fast form endast är "relativt väl utvecklad" består huvudsakligendäri att man icke har erfarenhet av drift i kommersiell skala under längre tid.Sådan erfarenhet kan man endast få genom att driva ett kommersielltkärnkraftsprogram med åtföljande avfallshantering under . Teknikenmed avfallsförvaring är i och för sig enkel. Problemet är den länga tid somerfordras. Aktiva insatser kan krävas under och därefter passivainsatser, som består i att folk avhåller sig t, ex, från att bereda sigtillträde till det bergrum där avfallet deponerats. Inte heller på denna punkt har något nytt framkommit sedanriksdagsbehandlingen , I denna fråga bör avvaktas, Plutoniet från kärnkraftverken är olämpligt förvapenändamål. Det 58 gäller inte enbart att stjäla det utanframför allt att bygga upp de anläggningarsom erfordras för att överföra det i vapenkvalitet. i , att "dessa livsfarliga ämnen Tisdaeenden lagras bakom trasiga stängsel och olåsta dörrar", som refereras i 14 mai 1974 motionen, är skrämmande om det nu verkligen skulle röra sig om -7- Jag har inte haft möjlighet att kontrollera den tnergijorsorj- uppgiften. Men jag vill säga att "kraftverksplutoniet" däremot stårunder g m. m. internationellkontroll av , lAEÄ, 6, Frågan om bridreaktorn har ingen relevans för bedömningav den aktuella frågan om nuvarande reaktorers säkerhet. Det må dock noterasatt bridreaktorn icke, som påstås i motionen, producerar mer aktivitet änlättvattenreaktorn. Snarare är det så att den producerar något mindre aktivtavfall per producerad kilowattimme elektricitet, detta tack vare högreverkningsgrad. Det är riktigt att bridreaktorn producerar mer plutonium änlättvattenreaktorn, men bridreaktorn måste i sin nuvarande utformning ha eninitialhärd av plutonium, Bridreaktorerna torde icke producera tillräckligtrned plutonium för att åstadkomma denna initialhärd, men de kan med fördel fåhjälp med plutonium, producerat i lättvattenreaktorer, som kan klara sig utanatt bildat plutonium återmatas. Som kommentar till vad som i motionen sägs omOskarshamnsverkets tillgänglighet må följande noteras. Aggregat 1 var iprovdrift . var tillgängligheten planlagd revision ejpågick för kraftverket som helhet. Reaktorsystemets tillgänglighetvar och turbinsystemets . 14 stopp med sammanlagt 3 238timmars varaktighet förorsakades direkt av turbinen och 1 stopp avreaktorn. Stoppen berodde sålunda i främsta rummet på fel i kraftverketskonventionella delar - delar som återfinns i alla värmekraftverk. Tillgängligheten1973 motsvarar i förväg ställda förväntningar för driftåret, Turbinsystemet iOskarshamn 1 är av samma typ som i det oljeeldade kraftverket i ,där man också under de inledande driftåren hade stora problem med turbinernastillgänglighet. För 2 samt de båda aggregaten i användessamma turbintyp som i det oljeeldade kraftverket , Dessa senareturbiner har uppvisat god tillgänglighet. Att göra som enligt motionen gjort plocka utfem reaktorer och dra slutsatser baserade på drifterfarenheterna från dessa är statistiskt meningslöst. De 60 procents tillgänglighet som professor för samtliga kärnkraftverk får ses mot bakgrund av att flera av dessavarit i drift enbart . Elkraftstillskottet från 1 juli 1973-1april 1974 uppgår till 1 765 000 000 kWh, Om motsvarande produktion skulle haskett i oljekraftverk hade härför åtgått ca olja. Även med denenligt dåliga tillgängligheten inbesparades sålunda en väsentligkvantitet olja under vinterns kris. Detta är några kalla fakta som jag har velattillföra dagens debatt i anledning av ' motion med tanke på denupplysningskampanj som skall bedrivas i samband med den studieverksamhetstatsmakterna signalerat när det gäller vår framtida energiförsörj- Nr 80 ning. Inget annat har varit avsikten än att tillföra debatten detta Tisdaeenden faktamaterial, och jag ber, herrtalman, att få yrka bifall tUl utskottets 14 maj1974 hemställan, Energiförsörj- () kort genmäle: * Herr talman! befinner jag mig iden situation som en icke-tekniker alltidbefinner sig i när hon eller han skall diskutera med en tekniskt insatt person.Jag brukar alltid se till vid debatter att jag inte är i det läget att jagsaknar tekniker vid min sida som kan ställa de tekniskt relevanta följdfrågorsom behövs för att bemöta en teknikers argument. Jag vill ändå ta upp några avde saker som jag snabbt kunde notera. Min motion gicks igenom punkt för punkt, och det förstajag hörde var att man menar att WASH 740 ju är , medan jag skulleha sagt att denna studie ger nya synpunkter. Det har jag inte påstått i minmotion. Jag vet att studien är gammal. Jag vet också att en expert har sagt attförmodligen är det ännu fariigare , om man skulle göra motsvarandeberäkningar, därför att reaktorerna är betydligt större än dem man hadenär beräkningarna i WASH 740 gjordes. Det är riktigt att jag bara citerade några meningar av vadSigvard framfört, men jag tycker inte att hans synpunkter talar mera förkärnkraften i och med att han säger att det också skulle vara en risk omatomubåtarna drabbade samman. Det enkla grundläggande faktum som jag bygger minståndpunkt på är att radioaktivitet bildas i stora mängder när vi klyver atomerför att åstadkomma atomenergi. Alla är överens om att radioaktivitet är ettfruktansvärt farligt ämne. Skall vi kunna skydda oss måste alla tekniskalösningar klaffa. Radioaktiviteten måste hållas isolerad ända tills denavklingar. Detta är, såvitt jag förstår, ett argument som inte pånågot sätt kan bestridas. Allt måste helt enkelt fungera i någon sortsteknokratiskt paradis, där mänskliga faktorer inte tillåts störa tillräckligtmycket i alla fall. Det har också sagts att de läckage som förekommit iHanford och som jag berört i min motion behöver man inte bry sig om, för därgällde det radioaktivt avfall från militära atomklyvningar. Jag kan inte se attsådan radioaktivitet skall vara mindre farlig än den som kan komma frånkommersiella reaktorer. Sanningen är ju den att vi ännu inte har så mycket avfallfrån kommersiella reaktorer. sade inför energirådet häromdagenatt ännu hanterar man över huvud taget inte avfall från kommersiella reaktoreri . Men vi räknar ju med en mycket, mycket stark utbyggnad av denkommersiella kärnkraften , och det är därför som detta är ettallvarligt problem. () kort genmäle: Jag skall inte mycket förlänga den här diskussionen. Det verkade som om uppfattade mig som tekniker, men jag är lekman på området. Jag vill emellertid gärna erkänna att jag 60 har haft tillfälle att följaresonemanget med teknikerna från början av Vad jag vill säga och stryka under är att vi Nr 80 här inteskall framställa dessa ting på ett oriktigt och ohederligt sätt. det är juändå så, , att i den motion det här gäller är en hel 14 :1074 raduttalanden av kända experter vinklade. Varför inte återge uttalandena -:-- i denform och på det sätt som experterna har givit uttryck för sina t,nergijorsorj- meningar i sammanhanget? Sedan må och jag ha helt delade meningar omhuruvida vi skall använda oss av kärnkraft eller inte. Det viktiga tycker jagär att vi inte framställer fakta på ett felaktigt sätt när vi diskuterar dessafrågor. Vad jag tidigare anförde till kammarens protokoll var ett dokument idet stycket för att belysa den metod som använt sig av i sinargumentering. säger att man ännu inte har tagit hand omså mycket avfall och att man därför saknar erfarenheter. Det håller jag medhenne om. Men där får vi lita till de sakkunniga och deras bedömningar. Jag tycker att denna diskussion i vissa stycken är likaofruktbar som om politikerna skulle ge sig till att diskutera hur våra läkareskall hantera vissa svåra sjukdomar, t. ex. cancer. Tänk om vi här skulleuttala oss om det och då använda oss av samma metodik, alltså att stympa ochvinkla uttalanden av experter på området. Jag avser inte att gå in i någon närmaredebatt om dessa ting. () kort genmäle: Jag vill på det bestämdaste bestrida att jaghär har citerat några experter på ett ohederligt sätt. När jag träffar dessaexperter tar jag ofta fram citaten och frågar om detta är missvisande eller omdet är fakta som de kan stå för. Och vid inget tillfälle har de förnekat attdetta är fakta. Visserligen är det synpunkter som de inte själva brukar drafram och poängtera, men det är dock fakta som de står för. Då anserjag inte att det här är fråga om någon ohederlig vinkling. () kort genmäle: Jag ber att få hänvisa till mitt tidigareanförande här i kammaren. Jag tänker här inte gå in i denna sista delav debatten, och inte heller har jag för avsikt att stimulera till en ny ochomfattande debatt kring energiproblemen. Jag vill bara göra ett par kommentareroch lämna några upplysningar. Det betänkande som näringsutskottet här har presenteratinnehåller en utomordentlig recit som ger en redovisning av läget just . Den redovisningen pekar klart på att det underlagsmaterial som vi måste ha för att kunna lägga fram förslag om ett energiprogram 1975 kommer att kunna presenteras . Då får vi också tillfälle att föra en fri och öppen debatt, grundad på ett så långt möjligt riktigt och sakligt underlagsmaterial. Och inte minst kommer detta att ge oss tillfälle att diskutera alternativa frågor. De prognoser som energiprognos- 61 Energiförsörjning m. m. utredningenarbetar med kommer då att ge oss besked om vad som behövs om vi vill öka vårelkonsumtion med 8, 5, eller om vi väljer nollalternativet.Det kommer att visa vilka problem vi då ställs inför. Det kommer också att varaav utomordentligt värde för oss alla att få de beskeden. Det ärockså klart att vissa delar av energifrågan har vi anledning att arbetasnabbare med än med det program som vi syftar till att lägga fram 1975. Jagtänker då närmast på oljehanteringen. Det är klart att vi alla har blivit mereller mindre omskakade av vad vi upplevde. Det har rests anspråk på aktivitet,inte minst från statens sida - inte bara från de partiers sida som haruppfattningen att ett aktivare samhällsengagemang är angeläget; också andragrupperingar i vårt samhälle har här ställt krav på en starkare medverkan frånstatens sida. Vi har under hand upplyst om att vi när det gälleroljeförsörjningen och raffinaderiutbyggnaden är inne i ett utrednings- ochbehandlingsarbete, vilket eventuellt kan innebära att vi kan presentera förslagredan under hösten. Under alla omständigheter hoppas jag att vi skall kunnalämna en redovisning för detta arbete . Frågan omoljeimporten och ett eventuellt oljeimportsbolag är en av de stora ochväsentliga frågorna i detta sammanhang. Utan att det är klart, från vilkaländer vi kan få olja, har vi inte mycket att bygga raffinaderier ochpetrokemisk industri på. Eftersom en av motionerna behandlar frågan om kolbaseradeenergiverk, som skulle kunna vara ett alternativ i sammanhanget, vill jag somen upplysning säga att vi i anslutning till besök i och där fördadiskussioner fått erbjudande att köpa elektrisk energi från ett i Polenbeläget, kolbaserat energiverk. Det är färdigt, och produktionen har kommiti gång. Det är möjligt att vi därifrån skulle kunna importera elektrisk energii en omfattning som ungefärligen svarar mot energiproduktionen av enkärnkraftreaktor.