prot · FX0930 · 1974-12-31 00:00:00 — Rättigheter som varitoskyddade får grundlagens värn, t. ex. skyddet mot förvisning, aktueUt i dessadagar, rätten att återvända till sitt hemland, också aktuellt, förbud motretroaktiva domar och allt annat som utvecklade häri talarstolen.Inskränkningar, som hittiUs har kunnat ske genom förordningar beslutade isekretess i en konseljsal, kan nu endast ske genom lagstiftning alltså ioffentlighetens ljus. Många rättigheter får ett bättre och utvidgat skydd redangenom att inskrivas i grundlagen som rättigheter. Är då oppositionen nöjd med förslagets utformning i dennadel? När en ny grundlag antas hade vi velat ha ett än starkare skydd genomatt t. ex. kvalificerad majoritet skulle krävas för inskränkningar i dessarättigheter. Vi hade också velat ha en närmare anknytning tUl detinternationella lagstiftningsarbetet i och i . När enny grundlag antas bör den vara så bra som möjligt. Det har varit vårt syfte.Men när denna väg inte visade sig framkomlig godtog också vi enöverenskommelse, enligt vilken en utredning skulle snabb- den 27 febraari 1974 Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. den 27 febraari 1974 Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. prövafrågan om ytterligare garantier och ökat skydd. I debatten om dessa rättigheterhar socialdemokraterna tidigare tyvärr svävat på målet, och det förekom i dennadel oroande propåer från socialdemokraterna inom grundlagberedningen. Jaghoppas att de extrema tankegångar som då fördes till torgs men som senarelyckligtvis övergavs nu är för aU framtid bortblåsta. Direktiven för denutredning som arbetar ger ju klart besked om vad denna utredning skall ochbör syfta tUl. EmeUertid, herr talman, räknar vi med i vårt arbete förett ökat medborgarskydd att få stöd av den opinion som nuframträtt. Den opinionen kan ge råg i ryggen åt de reformvilliga och blåsa bortsvepskälen från de dröjande, tveksamma och motspänstiga. Men då måste ocksådenna opinion ha befriats från den mytbUdning som tyvärr ägt rum. En av landets studentkårer har tiU konstitutionsutskottetskrivit att det nya förslaget ger fritt utrymme åt tortyr. Tanken är grotesk,och man undrar hur de personer är beskaffade som på allvar tror så. Konspirationsteorin har haft stort utrymme inomvänsterradikalismen, där man på fullt aUvar hävdat att en komplott skuUeföreligga mellan de fyra stora partierna i syfte att steg för steg berövamedborgarna deras politiska frUieter. Att en del av denna agitation varitmedvetet iUvUlig är uppenbart, men det är förvånande och kanske ocksåbeklämmande att så många andra har fastnat för detta tal. Ändå har naturligtvis de demokratiska partierna anledningatt ta med aUvar på opinionen i vilka former den än har framträtt. Den har ominte annat visat hur utomordentligt känsUg folkmeningen är för vad manuppfattar som risker för övergrepp eller för politikers agerande utan kontaktmed folkmeningen. Det kan väl inte gärna bestridas att det långvarigamaktinnehavet för ett enda parti i har påverkat denna misstänksamhetoch skapat en del av dessa stämningar. Ett maktskifte hör tilldemokratins spelregler men kan det oaktat självfallet inte inskrivas ikonstitutionen. Det måste bli medborgarnas egen sak att styra om ett sådant vidvalurnorna när tillfäUe härtiU erbjuder sig. Sedan är det en annan sak att opinionen kan och bör bliett styrkebälte för att upprätthålla den demokratiska kontrollen över politikeroch byråkrater. Det är kanske viktigare än allt annat i samband med en nygrundlag. Senast hörde vi i radio hur enkommentator erinrade om att 1866 dansade man på gatan, när de konstitutionellaändringsförslagen antogs. Och vi kan i hävderna läsa att i någrastånd sjöngs lovsånger och glädjepsalmer över besluten i de olika ståndenssammanträdesrum. Den här gången, sade kommentatorn, dansar man inte på gatorna.Nej, det är naturligt. Det är helt enkelt ganska klart. Det beror i främstarummet på att förslag tUl ny regeringsform representerar enlagstiftning av det slag som, jag citerar , "återspeglaroch stadfäster en redan genomgången utveckling, som vissa - antingenrent principiellt eller rent tekniskt motiverade - förändringar föreslås".Det är inte fråga om någon utlösning av länge spända förväntningar såsom1809, 1866, 1909 eUer 1919. Ingen republik åt republikanerna, ingen nymaktfördelningslära åt deivrigaste monarkisterna, intet steg mot revolutionen för de revolutionära,intet hinder för fortsatt reformarbete för de mest reaktionära! Vem dansar iglädje på gatorna över en sådan grundlag? Men är denna grundlag - jagåterkommer än en gång tiU Strömholm ett återspeglande och stadfästande av enredan genomgången utveckling. Den är skriven på ett förståeligt språk, och mankanske om den kan säga att den är en grundlag i tiden. Men därav följer ocksåatt den icke blir nära nog tidlös såsom den gamla var. Jag yrkar att måtte antaga de vilande grundlagsförslagen. Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. Vi har här i för tredjegången en stor debatt om den nya grundlagen. Den första debatten fördes förravåren och varade i , den andra ägde rum för en månad sedan påremissdebattens sista dag. Från sida har vi vid aUa dessatillfällen välkomnat debatten och känt en skyldighet att stimulera den och tadel i den. Vi manade tUl en bred och upplysande debatt kring grundlagenoch dess rättighetsavsnitt. talade om en remiss tiU folket, ochflera av oss sökte i artiklar och tal klargöra vår inställning och våra motiv.Vi möttes väl inte alltid av ett så stort engagemang, och såväl radio/TV somtidningarna ägnade saken ett rätt förstrött intresse. Det har t. o. m. hänt attsamma tidningar som avböjde inlägg om grundlagen på grund av derasbristande aktualitet nu klandrar poUtikerna för att de försummat att upplysafolket om grundlagens innehåll. Detta är sagt tiU dem som menar att vi svikitvår pUkt att upplysa våra huvudmän väljarna om innehåUet i den nyagrundlagen. Vi har förvisso försökt, men kanske borde vi ha ansträngt oss ännumera för att informera om grundlagen. Det finns, herr talman, en formell egendomUghet ihandläggningen av det här ärendet. har inte gjort någonsakgranskning av det vilande förslaget, och man har inte tagit upp de motionersom väckts med anledning av det vilande förslaget. Man säger att motionernaändå kommer under prövning. Något tUlstyrkande eller avstyrkande göraUtsä inte utskottet. Enligt vår mening borde utskottet ha kunnat geallmänheten och kammarens ledamöter vägledning genom en sakgranskning. Vi kanpå den här punkten glädja oss över att den nya grundlagen innebär en ändring. 1fortsättningen blir tvunget att i sak behandla detvUande förslaget och för tiUkännage sin mening om till- elleravstyrkande. Denna ändring är föranledd av en motion av herrAhlmark och mig. är förhindrad att delta i debatten på grundav ett internationellt uppdrag. Den nuvarande regeringsformen -föreskriver att ändring av grundlagen skall beslutas av två gångermed allmänt val däremeUan. Syftet med den här bestämmelsen är givetvis attfolket vid valtillfället skall få ge sin mening till känna. Därför bör ocksåalla olUca meningar om grundlagsförslaget föras fram redan vid den förstabehandlingen i kammaren. Det är inte rätt mot väljarna om man först ger Av regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. sitt stödåt grundlagen vid den första läsningen och sedan efter valet för fram nyauppslag och eventuellt åberopar dessa som skäl för att nu gå emot det vUandeförslaget. Detta är sagt tUl bl. a. som ju deltog i kammarensbeslut . Vi har från länge krävt en ökad användning avfolkomröstningar. Vi har motionerat om en ändring av kommunallagen som skullemöjliggöra anordnande av kommunala folkomröstningar. föreslog vi att iden nya grundlagen skuUe tas in en bestämmelse om beslutande folkomröstning omgrundlagsändringar. Dessa förslag om fler möjligheter tiU folkomröstning harröstats ner av socialdemokrater och kommunister. När jag i debatten den 5 juniställde frågan: "Vad vore det för fel om det grundlagsförslag som i dagligger på kammarens bord direkt fick prövas av folket iår? ", svarade den socialdemokratiske utskottsordföranden att förslaget skuUe under-stäUas alla röstberättigade medborgare ihöstens val. Vi gjorde från sida vad vi kunde för att fåtUl stånd en debatt detta sagt bl. a. till vad anfördetidigare . Men jag kan inte se att t. ex. konstitutionsutskottetsordförande bidrog tiU att valet blev en prövning av förslaget från medborgarnassida. Vi tror att den representativa demokratin blir bättre, om människor fårsäga sin mening också vid andra tiUfäUen än i samband med valen. Vi fåråterkomma med dessa krav på en vidgad användning av folkomröstningar. Vid behandlingen framfördes frånfolkpartiet ett stort antal förslag om förbättringar av grundlagen. Utöver förslagetom beslutande folkomröstning om grundlagsändring gällde det bl. a. reglerna förregeringsbUdningen, vidgad lagrådsgranskning, offentliga utskottsutfrågningaroch debattreglerna i . Vi vände oss mot den dominans vidregeringsbUdningen och inom regeringen för talmannen och statsministern som detnya förslaget medför. Vi uttalade oss dessutom för kvinnlig tronföljd. På de här punkterna vann våra synpunkter inte riksdagensstöd. Folkpartirepreséntanterna i utskottet avgav då reservationer, och självfaUetkommer också i fortsättningen att med all kraft driva dessa kravoch söka åstadkomma förbättringar av grundlagen. Vi kan emellertid inte se attdessa skuUe underiättas om vi behåller regeringsform. Tvärtom är detuppenbart att det vilande grundlagsförslaget är en mycket bättre grund förframtida ändringar än nu gällande grundlag. Det vilande förslaget innehåller t.ex. några oviUkorliga bestämmelser om rättsskyddet. Det gäller förbud motdödsstraff, förbud mot landsförvisning, förbud mot retroaktiv lagstiftning ochretroaktiv straffskärpning. Det här är för rättssäkerheten betydelsefuUapunkter, som helt saknas i nu gällande grundlag. I 2 kap. i det nya förslaget anges vidare ett antalväsentliga medborgerliga rättigheter som kan inskränkas genom vanlig lag. Härfinns betydande brister. Vi ställer bestämda krav och förväntningar på denutredning av rättighetsavsnittet som tillsatts som en följd avkonstitutionsutskottets betänkande . Dessa rättigheter måste i framtidenfå det faktiska författningsskydd som gäller för tryckfriheten. Jagskall i detta sammanhang inte beröra rättighetsavsnittets innehåUytterligare utan med hänvisning tiU särskUda yttrande tiUkonstitutionsutskottets betänkande nr 8 bara tiUfoga den förhoppningen att detskaU bli möjligt att bedriva arbetet i den nya utredningen under stor öppenhet.Jag hoppas också att det motstånd från vissa socialdemokrater,som fanns i vårasmot skydd i författningen av grundläggande rättigheter nu är borta. Det finns många kritiska röster motgrundlagsförslaget. En del av dessa beror på rena missförstånd. Det gäUer demsom tror att högtidliga öppnande regleras i grundlagen och att dennya grundlagen medför avskaffande av det högtidliga öppnandet. Detta är alltsåfel. Somliga tror också att det nya förslaget berövar eller avhänder människorrättigheter som de har . Sanningen är ju den motsatta. regeringsforminnehåUer inget skydd för de medborgerliga rättigheterna, medan det vilandeförslaget på vissa punkter ger ett sådant skydd. Låt mig dock få säga att jaghar stor respekt för dem som menar att man i avvaktan på ett ordentligt skydd igrundlagen för de mänskliga rättigheterna bör förkasta det vilande förslaget.Jag förstår den ståndpunkten. På oss som vill godta det vilande förslaget,trots dess brister, ankommer det att peka på de väsentliga fördelar somförslaget innebär jämfört med den gamla regeringsformen. Med hänvisning tUl särskUda yttrande vUl jagdå peka på ett antal punkter där det vilande förslaget innebär påtagligaförbättringar jämfört med den gamla grundlagen. Det gäller ensamrätti fråga om lagstiftningen, den fria debatträtten i , fastställande avantalet riksdagsledamöter tiU ett uddatal, och det gäUer sänkning avrösträttsåldern. Men självfaUet är det viktigaste att vi genom att antagrundlagen får en demokratisk och parlamentarisk författning som skydd fördemokratins fortbestånd. Det betyder att vår demokratiska och parlamentariskapraxis nu får stöd av grundlagens ord. En annan del av kritiken mot grundlagenkommer från grupper som i andra sammanhang sviktat i stödet åt demokratin. DetgäUer i första hand kommunisterna. 1 remissdebatten sökte jag visa hurkommunisterna säger en sak utåt på valmöten och här i när det gällerde mänskliga rättigheterna och en helt annan sak på interna möten, i egnainformationsblad och i egna tidningar. Jag tog i det syftet ett exempel fråntidningen , där en av de kommunistiska riksdagsledamöterna ärpolitisk redaktör. Vad denne hävdat är att de medborgerliga fri- ochrättigheterna inte får utnyttjas på ett sådant sätt att de skadar detsocialistiska systemet. I valet meUan socialism och mänskliga rättigheterprioriterar han socialismen. Jag skall också med några exempel sökabevisa kommunisternas instäUning till demokratin och de mänskligarättigheterna. Får jag börja med . I artikeln iNorrskensflamman hävdar han att de sovjetiska lagarna i motsats tiU vissaväststaters garanterar viktiga fri- och rättigheter. Jag frågade den gångenkommunisternas företrädare i debatten, i , om han tyckteatt de sovjetiska lagarna gav ett större skydd än vårt 'vilandegrundlagsförslag i fråga om 3 § 2 kap., nämligen husrannsakan, telefonavlyssningoch brevöppning. Men jag fick inget svar från den kommu- Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. tn. Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. rn. har också försvarat landsförvisningen avAlexander Soizjenitsyn. "Den har stöd i de sovjetiska lagarna", sägerherr Lövenborg. är också motståndare tiU den nya svenskagrundlagen. I den svenska grundlagen finns ett förbud mot landsför-visning. är en konsekvent man. HangUlar de sovjetiska lagarna som tiUåter landsförvisning. Han ogiUar den svenskagrundlagen som förbjuder landsförvisning. Är på denna punktrepresentativ för kommunisternas inställning? Är det kanske i verkligheten såatt det redan i det vUande förslaget finns ett så starkt skydd för de mänskligarättigheterna att det därför tvekar? Nästa exempel är hämtat från min hemstad . Därfinns något som kaUas kommunistiska universitetsförening, som stårvpk nära. Denna förening föreslog i studentkåren att s. k. borgerUg ochfascistisk litteratur i studentkårens bibliotek skulle antingen brännas eUermalas ner i papperskvarn. Är detta ett sant uttryck för kommunisternasinstäUning tiU tryck- och yttrandefriheten? OgiUar kommunisternaden nya grundlagen därför att den inte ger tiUräckliga möjUgheter tiU offentligbokbränning? kan naturligtvis vpk svara att riksdagsledamoten och kommunistiska universitetsförening inte är typiska förkommunisternas instäUning. Låt mig därför vända mig tUl ledaren för i , . Jag tror nämUgen attherr är en av de kommunister som oftast och tydligast har markeratkommunisternas antidemokratiska inställning. Låt mig ta ett par exempel. I en artUcel i tidskriften nyligenhävdar , att de demokratiska fri- och rättigheterna har ettvärde därför att de underlättar kampen för socialismen. Men de "måsteunderordnas denna huvudmålsättning". Friheten och de mänskligarättigheterna har alltså inget egenvärde för . De är redskap föratt förverkliga det kommunistiska styrelseskicket. har i en artikel i försöktatt ange kommunisternas verkliga inställning genom att tala om att socialismenoch demokratin är ett, och att kapitalismen och demokratin skulle varaoförenliga. Jag citerar ur : "Partier som försvarar detkapitalistiska samhäUet söker utan tvivel förhindra att demokratin förverkUgaspå alla områden av samhällslivet." Detta påstår alltså kommunistledaren.Om jag inte alldeles har missförstått den kommunistiska terminologin betyderdetta, att alla de fyra stora partierna i , enligt , förhindrar ett fullständigt förverkligande av demokratin. Budskapetfrån kommunistledaren är egentligen ganska klart; Demokrati är detsamma som densocialistiska demokratin dvs. "proletariatets dUctatur". Då bUr ocksåden kommunistiska synen på de mänskliga rättigheterna klarare. Endast i detsocialistiska samhällets kontext blir det en uppgift för en sann kommunist attkämpa för mänskliga rättigheter. I det liberala, biandekonomiska samhäUet ärmedborgerliga rättigheter godtagbara endast i den mån de befrämjar ensocialistisk eller kommunistisk samhällsutveckling. Vpk:s verkliga syn på människansfrihet och människans rättigheter är aUtså den som framträder hos herrLövenborg och hos de göteborgska ungkommunisterna i deras försvar förlandsförvisning och bokbränning. Också verkligheten i de kommunistiska staterna visar, attkommunisterna alltid begär obegränsad frihet för egen del men aldrig ärberedda att ge frihet ät andra när de själva tar makten. Det finns ju ocksåotaliga bevis för hur människor, drivna av frihetslängtan och med risk för sitteget Uv, flytt från de kommunistiska staterna tiU den borgeriiga västvärlden. Kommunisternas försök att framställa sig som de främstaanhängarna av mänskliga fri- och rättigheter är aUtså lätta att genomskåda.Både de svenska kommunisternas agerande och verkligheten i kommunistiska länderute i världen talar ett aUtför tydligt språk i motsatt riktning. Jag tror inteatt vpk ens med hjälp av sina meningsfränder i den svenska journalistkåren kanfå något demokratiskt sundhetsintyg av svenska folket. Kommunisternas försökatt skapa motstånd mot den demokratiska grundlagen kommer därför attmisslyckas. Vid sidan av kommunisterna har det i vad man skuUe kunnakalla "motståndsrörelsen mot den nya grundlagen" uppträtt mycketolUcartade opinioner. En del har varit allvarligt oroade för grundlagenskonsekvenser för monarkin, en del har låtit en allmän misstro mot den parlamentariskademokratin blomma ut i en negativ attityd mot hela grundlagsförslaget. Också den UUa rent fascistiska grupp som finns i Sverigehar hört av sig i grundlagsfrågan. Den s. k. Nysvenska rörelsen hävdar i ettbrev att den nya grundlagen endast "ger sig ut för att befästademokratin". Man säger att parlamentarismen är "föråldrad" ochatt den nu skall grundlagsfästas på grund av sin tiUtagande svaghet. DenNysvenska rörelsen är naturligtvis egentligen inte förtjänt att nämnas i densvenska .riksdagens grundlagsdebatt. Jag har gjort det för att ta ännu ettexempel på att i grunden antidemokratiska krafter deltar i kampanjen mot dennya grundlagen även om varken deras argumentation eller grundsyn är typiskför grundlagens motståndare. Det är emeUertid viktigt att klarlägga att det blandmotståndarna mot den nya grundlagen finns grupper som också är motståndare tilldemokratin. Dessa gruppers verkliga hemvist och verkliga avsikter måste öppetbelysas och öppet kritiseras. Därigenom förhindras att det nuvarandestämningsläget kan utnyttjas tiU att vilseleda människor. har oftast gått i täten för attreformera vårt statsskick. Det har gällt den allmänna rösträtten, det har gälltparlamentarismen, det har gäUt enkammarsystemet. kommer attfortsätta sitt arbete för ett effektivt folkstyre och för en verklignärdemokrati. Genom att anta det vilande förslaget med dess brister ochförtjänster lägger vi en bra grund för nästa omgång reformer av vårförfattning. Låt mig, herr talman, tiU sist bara påminna om att i ettlängre perspektiv så är detta beslut slutet på en månghundraårig kamp förfolksuveränitet och demokrati. Beslutet utgör folkmaktens slutliga seger överkungamakt och herremakt. I det perspektivet är det inte svårt att råda kammarenatt anta det vilande grundlagsförslaget. Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. Ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! I det allra sista harjag ingen svårighet att instämma. Jag skall i övrigt inte ta upp någon debattom de ämnen och jag diskuterade med varandra . På en punktadresserade sig emeUertid så personligt tiU mig att jag tycker attdet är rimligt att jag svarar honom. Det gäUer min informationsverksamhet undervalrörelsen om det vilande grundlagsförslaget. Jag återkom tiU detta förslag imycket stor utsträckning i mina valframträdanden. Sedan får jag ju beklaga attdetta inte nådde ned tiU , lika litet som jag fick del av . HerrBERNDTSON (vpk); I valrörelsen förtegs grundlagsfrågan. Defyra partier som kompromissat i frågan bidrog tiU att föra den undan debatt ochdärmed undan väljarna. Meningen med en grundlag - vilken skall reglera de ledandestatliga organens verksamhet och ange principer för det poUtiska och offentligalivet är att den icke utan vidare skall kunna ändras. Likalydande beslutskall därför fattas av , och mellan besluten skaU ett allmänt valäga rum. Detta mellanliggande val är inte stadgat för syns skuU. Det är stadgatdärför att medborgarna i valet skall kunna uttrycka en mening omgrundlagsförslag och grundlagsändringar. Det är stadgat därför att, som 1809års konstitutionsutskott uttryckte saken, möjligheten att ändra grundlag bör"vara omgiven av försvärande formaliteter, nödvändiga för att avhåUa ickenog betänkta försök och att förekomma förhastade beslut". De fyrakompromissande partierna har emellertid uppfattat frågan rent formellt. Därförundvek de en valdebatt om grundlagsfrågan. Det är därför kommunisterna nu när endebatt sent omsider kommit i gång kräver uppskov med behandlingen. Geåtminstone medborgarna den formella chansen att påverka sina riksdagsmän genomatt ge debatten litet tid! Uppskjut därför behandlingen tiU höstriksdagen! Detta krav är ställt i , menutskottsmajoriteten har avvisat det. Det huvudsakliga skälet i utskottetsbetänkande är att det tar tid med följdförfattningar och att beslutet därförbör tas . Demokratiska rättigheter erövrades av det svenskafolkflertalet efter en lång och hård strid mot konservativa och privUegieradekrafter i samhället. Kampen för demokrati är en kamp för rättigheter åt folket,åt det arbetande folkflertalet. När folkflertalet får vidgade rättigheter ochökad makt, då minskar de härskandes, de privUegierades makt. Det är därför dekonservativa bekämpat rättigheter för de arbetande. De flesta stora författningsstriderna i harkännetecknats av en sådan frontställning. Det gällde när det kungliga enväldetavskaffades. Det gällde när ståndsriksdagen avskaffades. Det gällde närföreningsrätten säkrades. Det gällde när rösträtten blev allmän. Menförfattningsreformen 19731974 sker i endräkt mellan det socialdemokratiskapartiet och de borgerliga partierna, den sker i en kompromiss frånsocialdemokraterna tiU moderata samUngspartiet. Men kampen för demokratiska rättigheter, kampen för vidgade rättigheteråt folkflertalet, har inte ändrat karaktär. Förvisso har vår tids konservativatvingats överge sina föregångares motstånd mot den allmänna rösträtten. Mendet finns ingen över klasserna stående demokratisk värdegemenskap.Kompromissen om grundlagen har fått köpas tiU ett för de arbetande högt pris.De rättigheter som de borde garanteras på sina arbetsplatser behandlas inte aUsi författningsförslaget. Däremot grundlagsfästes den kapitalistiskaäganderätten. Monarkin, som strider mot varje jämstäUdhetstanke och som är ettviktigt ideologiskt bedövningsmedel i händerna på de borgerliga, står kvar.Möjligheterna att med grundlagsskydd uppge nationeUasjälvbestämmanderätt och driva in oss i EG kvarstår och förstärks. Det anmärkningsvärda är att dessa saker tiUkommit utanegentlig strid, utan att man försökt föra ut dessa tiU diskussion blandmedborgarna. tog nian vanUgen strid i författningsfrågorna. Nuförsöker man mana fram en nationeU enighet som egentligen i det vardagligalivet inte finns. Man tar inte chansen att grundlagsfästa förbud mot § 32 ochandra stadganden som säkrar kapitalets välde, detta för att skapa nationellendräkt med högern, med det moderata samlingspartiet. Socialdemokratiska talare i och utanför den,liksom socialdemokratiska tidningsskribenter, har påstått att kommunisterna äreniga i grundlagsfrågan med reaktionära krafter. Detta är osanning. Det finnstvå sorters kritik av den föreslagna författningsreformen.