prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Ålminstone som en beredskapsåtgärd för kom mande tider borde vi böria att bygga upp vår kunskap om hur samhälle, kommuner, foretag och hushåll skall skötas i icke-lillväxt-tillslånd. ten på sådant kunnande är elt beklagligt argument för fortsatt överut veckling i den rika världen. Här kan boendekollekliv, små modellsam hällen och ett envist ifrågasättande av lillväxlantagandel i det politiska och industriella livet fylla en viktig funktion för alt aktualisera alternativ och böria samla kunskap om genomförbarheten av anpassningsstraie- gier.--- Ett ändratbeteende i planeringssituationer kräver ändrade mått på prestationer ochframsteg." Motionernasom behandlas i detta betänkande, nämligen nr 1199 av m. fi.,nr 1195 av m. fl. och nr 934 av och mig uttalaralla missnöje med de mått som styr utvecklingen. Finansutskotleiförulsäller "alt den nu arbetande långtidsutredningen kommer att belysalill välfärdsproblemaliken anknutna avvägningsproblem inom den ekonomiskapolitiken". Del är mycket värdefullt att utskoliei gör dellakonstaterande. Enligt min uppfattning har långtidsutredningen arbetatmed myckel snäva ekonomiska mått, vilket haft en långt viktigare styreffekt iplanering och utveckling än man kanske räknat med. Åtskilliga myndigheter ochutredningar har nämligen utgått från långtidsutredningens bedömningar som denstora och enda Sanningen i stället för att förslå all det bara är begränsadeekonomiska synpunkter. Del är bra att nu förulsäller altlångtidsutredningen vidgar sin synvinkel betydligt. För övrigt gör utskottetden bedömningen Välfärdsmätningar m. m. Nr 125 att den verksamhet som och socialforsknings- On.sdagen den institutetbedriver inom delta område, nämligen all försöka finna nya "' P framgång och välfärd, skulle vara "de komplement till natio- ------------ nalräkenskaperna som f n. ligger inom det möjligas gränser". Välfärdsmätningar attdetta är ett mycket beklagligt konstaterande. Del som görs på . 777. området verkar sorgligt oiiilräckligi och dessutommissriktat. Justiiiekanslernöverklagar datainspektionens beslut att ge tillstånd tillde löpande undersökningar som planerar genomföra avlevnadsförhållandena i samhället. JK anser all den personliga integriteten kanhotas genom att närgångna uppgifter om människor kan komma till obehörigaskännedom. Del verkar troligl all SCB angriper frågeslällningarna på ettofruktbart sätt. Den kunskapsteori som tycks ligga bakom metoden och synen påmänniskan som elt undersökningsobjekt verkar leda in i en återvändsgränd. Vifår en byråkratisk planering, som är obegriplig för de människor som berörs ochdärför blir en odemokratisk planering. Ocksåsocialforskningsinslilutel tycks låsl i sill länkande. Del Försök med socialkalkyl som kortfattat beskrivs i ett yttrande till betänkandet verkar bundetlill konvenlionellt lönsamhelsiänkande. Samhället borde undersöka hur vi skallkunna släppa fixeringen vid lillväxi och vinsl som enda mall på framgång och islället ge företagen motiv att utvecklas i en ur helhetssynpunkt önskvärdriktning, bl. a. genom alt fråga efter och belöna lyckade försök att skapaprodukter av hög kvalitet med energi-och resurshushällande metoder som är bratör människan och miljön. Jag hämtar en viss tröst i utskottetskonstaterande alt del är nu man inte finner skäl alt tillstyrkamotionsyrkandena. Jag ämnar återkomma, men jag har för dagen inget yrkande. FruTHEORIN (s): 1 motionen 1199 som vi nu behandlar har vi motionärer fört fram flera argumenlemolanvändandeiavgrova,ensidigt ekonomiska metoder och mått för att mäta förändringarna i samhället menar au del nu är lid all koppla samman traditionella ekonomiska mått och mätmetoder inom levnadsnivåområdel. Vi föreslår att en blandad ar betsgrupp med inslag av såväl samhällsvetenskaplig och beteendeveien- skaplig som ekonomisk expertis samt av politiker och fackliga företrädare skall få i uppdrag all närmare sludera det här problemområdet. Ujskottel har avvisat vårt moiionskrav med hänvisning lill au man inte nu finner sig kunna tillstyrka motionsyrkandena, bl. a. mot bakgrund av att so- ciairorskningsinstituiet och inte anser att man bör tillsätta nya kommittéer eller arbetsgrupper. Man kan naturligtvis fråga sig vem del är som skall avgöra när en sådan sammanvägning skall komma lill stånd, knappast aldrig så skickliga velenskapsmän och statistiker. Politikerna bör ha ell reellt inflytande över hur välfärdsmät- ningarna skall ske. Jag skall återkomma lill del . Utskottet har 42 påpekat all BNP-begreppel inte är till fyllest föratt täcka välfärdsbe- greppet i vid mening ochbetonar vikten av alt beräkningsmetodiken förbättras så all skillnaderna mellanBNP-beräkningarna från produktions- respektive användningssidan klararebelyses. Ulskottelanför även att väsentliga delar saknas av miljön kring människan, exempelvishälsa och trygghet och andra sidor av välbefinnande, och i likhet medmotionärerna anser ulskottel det angelägel att dessa kvalitativa sidor avutvecklingen belyses. Något sammanfattande väl-färdsmåit räknar man inte medatt kunna komma fram till. Utskoliei framför vidare alt socialforskningsinsliiulelnu har fåii i uppdrag all göra en levnadsnivåundersökning liknande den somläginkomsluiredningen ulförde 1968 och all en rapport från denna undersökningskall finnas lillgänglig . Vid en bearbetning av resultalelav denna undersökning kommer försök au göras med all finna samband mellan deolika levnadsnivåkomponenierna, som ligger i linje med tankegångarna i vårmotion 1199. Detta noterar vi naturligtvis med tillfredsställelse. Vidaresäger utskoliei att löpande undersökningar av levnadsförhållandena i samhälletstartas via SCB. Sådana undersökningar skall i första fasen omfattahälsa, utbildning, sysselsättning, ekonomi och boende, men man har senare föravsikt att taga med ytlerligare komponenter. Utöverulskotlels i sak välvilliga inställning till motionens syfte bör kansketilläggas att vi finner del viktigt att skilja på den vetenskapliga sidan ochden politiska sidan när del gäller au mala välfärden. BNPoch dess lillväxt har traditionellt använts som ett välfärdsmått på bådenationell och internaiionell nivå. Sambandel mellan BNP och välfärd kan dockifrågasällas av flera anledningar. Brulionaiionalproduk-len lar inie hänsynlill inkomsifördelning, innehåller poster som inte har med välfärd alt göra,exempelvis kosinaderna för bilolyckor, och tar inie med vissa poster, t. ex.värdet av egenarbele. Syftet med BNP-beräkningar är enligt ekonomisk teoriprimärt inte att utgöra ett mått på välfiird utan snarare ell mått påsamhällets kapacitet att producera varor och tjänster för all lillfredssiällaenskilda individer. BNP och tillväxt blir därför eti medel att uppnå välfärdoch inte välfärd i sig. Men eftersom BNP-beräkningar görs har dessa ibrist på annat i debatten använts som ersättning för välfärdsmått. Nuär vi tydligen överens om att BNP inte är någol bra välfärdsmått. men däremotär vi kanske inte hell överens om huruvida välfärdsmälningar över huvud tagelbör göras, och i så fall hur. Syftet med välfärdsmätningar kan vara att antingenersätta eller kompleliera BNP-beräkningar. BNP skulle kunna kompleiteras så auman därmed skall kunna komma fram lill ell totalmåit, göra en sammanvägning avprimärt ickeekonomiska faktorer. Alternaiivtkan BNP kompletteras med indikaiorer som ulgör måti på väseniliga delar avvälfärdsbegreppei men som inie ingår i ekonomibegreppet. Det kan l. ex. varainkomstfördelning, anial olycksfall i arbete. Nr 125 fritid för olika grupper etc. Naturiigtvis går del inte all få framnågra den vetenskapliga,objektiva välfärdsmätningar, lika litet som BNP-beräk- ningarna skulle vara objektiva i den meningen att de inte grundar --------------- sig påvärderingar. Varför är del 1, ex. relevant att avgränsa sig lill varor Välfärdsmätningar ochijänsier som har ell marknadspris sami au la med offentliga tjänster m. m. värderade till produktionskostnader? i välfärdsmälningar är bl.a. 1) val av faktorer som antas påverka välfärden 2) värdering av dessafaktorer och 3) vikter för sammanviigning av de olika faktorerna till etthelhelsmåtl, om det skulle vara önskvärt. Dessa värdeomdömen är och förblirsubjektiva men kan nalurliglvis vara mer eller mindre väl förankrade blandmedborgarna. Enliglmitt sätt alt se är det viktigt att skilja på den vetenskapliga sidan och denpolitiska sidan när man skall försöka mäta välfärden. Man kan gå stegvis fram ielt sådani arbeie. Det forsla stegel skulie kunna innebära att man bestämmersig för olika faktorer som påverkar välfärden. Det bör vara politikernas sakatt bedöma vilka faktorer som bör vara med. Nästasteg skulle vara att bestämma hur dessa faktorer skall mätas. Del bör varavetenskapsmännens sak att göra. Det iredje steget blir en avvägning och enprioritering mol bakgrund av det malerial som vetenskapsmännen har tagit fram.Om del då visar sig au de olika dimensionerna slår i konfiikl med varandra,får man diskuiera hur dessa dimensioner skall vägas inbördes. är som jagser del politikernas uppgift. I vår motion har vi krävt en blandad arbetsgruppdär såväl forskare som velenskapsmän, politiker och fackliga företrädare skallfå i uppdrag all närmare studera problemområdet. Politikerna bör i samråd medvetenskapsmännen avgöra vad som är relevanta mätningar. Delta skall inte vetenskapsmännensjälva avgöra. Därför är en sådan arbetsgrupp som motionen 1199 föreslår avbehovet påkallad. Hen ASLING (c): Jag har ingen anledning att polemisera mol eller fruTheorin. Jag delar i långa stycken deras inställning i den här frågan. Jag villbara påminna om vad som har varit det bärande temat i utskottets behandling.Denna fråga gäller i hög grad det beslutsunderlag man har för skildasamhällspoliliska ålgärder. 1 utskottsbetänkandet har vi påmint om deutredningar som pågår på della område - en ganska lång rad. Del är med andraord ett ambitiöst arbeie som bedrivs på området redan. Vi har också pekat påatt del pågår en iniernalionell debatt i frågan och all i väsentligutsträckning bidrar till del utvecklingsarbete som pågår på delinternationella planet. Jagvill alltså gärna vitsorda all myckel av kritiken mot nuvarande mätsystem iirbefogad. Del gäller emellertid au inte bara ha resurser för utveckling avmätmetoderna, ulan också erfarenheter av hur man skall gå fram och få tillfälleatt utvärdera och analysera det arbeie som redan har genomförts. Delvore naturligtvis inlressanl alt i della sammanhang föra en deball om politiskamål. Jag vill gärna understryka att jag då skulle kunna föra en debatt påungefär de premisser som och dragit upp. Emellertidhandlar varken motionerna eller utskottets betänkande om dessa övergripandemål. Dem får vi diskutera i andra sammanhang. Här handlar del om hur man mäterskilda faktorer i samhällsutvecklingen. Lika väl som de övergripande poliliskamålen är en följd av polilisk vilja är möjligheterna att mäta och analyserabegränsade med hänsyn till resurser, erfarenheter och kunnande. Därför,herr talman, skall jag nöja mig här med att yrka bifall till utskottetshemställan. Välfärdsmälningar m. m. FruTHEORIN (s): Jag noterar ulskollets värderade ordförandes positiva inställning ochförväntar mig att vid nästa behandling vi har kommit ett steg närmare de kravmotionerna tagit upp. Jagvill gärna replikera på del sista som utskottets ordförande sade, nämligen attmotionerna inte lar upp de diskussioner om poliliska mål som som förts i dethär sammanhanget här i kammaren. 1 vår moiion har vi faktiskt krävi allpoliiiker och fackliga förelrädare skall komma med i en arbeisgrupp som närmareskall analysera hur man skall nå fram till velliga meloder all mala välfärden.Vi menar all ell samarbele bör ske redan på della stadium. Det kan inte vara enuppgift enbart för statistiker eller vetenskapsmän au bedöma vilka faktorer somskall ingå i sådana har välfärdsmälningar. Det bör politikerna vara med om, ochdel har vi yrkat. Dåjag förslår av herr ordföranden i utskottet all vi vid näsla tillfälle kommeratt få gensvar på våra synpunkter, skall jag låta mig nöja med detta. HenASLING (c): Jag tror också att denna fråga kommer tillbaka till bordoch att det då finns anledning all la upp de ytterligare synpunkter sommotionärerna anfört. Vad ulskollet här begränsat sig till är attanalysera möjligheten att fullkomna mätmetoderna. I det sammanhanget kan jag ioch för sig instämma i önskan att man vid bedömande av vilka samhällsfaktorersom skall mätas bör låta politikerna ha ett avgörande ord med i laget. Men detgäller här också en fråga om övergripande poliliska mål, och den debatten hörhemma i annat sammanhang än della. Överläggningen var härmedsluiad. Utskottets hemställan bifölls. Utredningom det enskilda sparandet m. m. § 12 Utredning om detenskilda sparandet m. m. Föredrogs finansutskottets betänkande nr 33 ianledning av motioner om uiredning angående del enskilda sparandet m. m. Idella betänkande behandlades motionerna 1974:937 av herr m. fi. (m) varihemsiälUs ati skulle hos Kungl. Maj:l anhålla om en uiredningangående del enskilda sparandel i enlighet med vad i motionen anförts samt 1974:143 av herrar () och Carisiröm (fp)vari hemställts all hos Kungl. Maj:l begärde en parlamentariskutredning med representanter för arbetsmarknadens parter,näringslivsorganisationer och fristående ekonomisk expertis med uppdrag att A. delskatalogisera olika konjunkiurpåverkande åtgärder och de ef fekter de kunde förväntas ha saml skapa regler för deras tillgripande, B. delsutarbeta en plan för ell frivilligt konjunktursparsysiem, avsett för fysiska personer enligl tankegångarna i molionen. 1. att med bifall till molionen 1974:937 ochi anledning av molionen 1974:143 moment B hos Kungl. Maj:l skulle anhålla om enuiredning om del enskilda sparandel i enlighet med vad utskottet anfört, 2. att skulle avslå motionen 1974:143moment A. Reservationhade avgivits av herrar (), (), i (s),(), i (s), Gadd (s) och i (vpk) somansell alt ulskollet bort hemställa. att skulle avslåmotionerna 1974:143 och 1974:937. HenEKSTRÖM (s): I del föreliggande belänkandei från finansutskoliei behandlas molionerom utredning angående del enskilda sparandet. I den ena molionen har vidarehemställts om tillsättande av en parlamentarisk utredning med representanterför arbetsmarknadens parter, näringslivsorganisationer och frislåendeekonomisk expertis med uppdrag all katalogisera olika konjunkiurpåverkandeåtgärder och de effekter dessa kan förväntas ha saml skapa regler för derastillgripande. Delförslagei har utskoliei enhälligi avslyrkt. Utskottet har hänvisat lill au demöjligheter och begränsningar som finns för den ekonomiska politiken i vad delgäller konjunkiurpåverkande åtgärder har behandlats i ett flertal utredningar,avhandlingar m. m. Jag vill för min del särskilt hiinvisa lillbudgeiulredningens i fiol avlämnade betänkande som bl. a. innehållerintressanta bilagor om statsbudgetens effekter på finans- ochslabiliseringspolitiken. Vitror all det varken är möjligt eller lämpligt au bestämma regler för deålgärder som i vissa situationer skall vidtagas. tidigt offentliggörandekan ju i många fall få den följden all den effekt som förväntas så gott somhell uteblir. Jagansluter mig alltså till finansutskottels avslagsyrkande under punkten 2 ibetänkandet. Närdel sedan gäller motionsyrkandena om det enskilda sparandel så har delinträffat att den borgerliga majoriteten skrivit sig samman om en hemställanhos Kungl. Maj:t om utredning. Det innebär au och centerpartietsrepresentanter har följt moderatlinjen men i hemställan dock fåll med attyrkandet ställs "i anledning av" motionskrav på enparlamentarisk utredning med uppdrag all just utarbeta en plan för ellfrivilligl konjunktursparsysiem. Ja,herr talman, här har skilda ting bakals ihop lill en gemensam framställning omutredning. Vadär det då vill? De vill ha en bättre karlläggning avhushållssparandel. 1 motionen framhålles att nationalräkenskaperna visarkraftiga svängningar i hushållssparandet och att det skulle vara av stort värdeför den samhällsekonomiska debatten och för möjligheterna att få framekonomisk-politiska instrument, om sparandels siruklur och de moliv som liggerbakom sparandet kunde bli bällre kända. Jagvill framhålla att vi i utskottet är överens om önskvärdheten av en bättrekartläggning. Det har tidigare gjorts allvarliga försök alt åstadkomma enannan och bällre statistisk belysning av denna fråga. Statistiska centralbyrånanvisades 1971 medel för omfattande sparundersökningar genom intervjuer, mendet blev ett dåligt resultal av de provundersökningar som verkställdes åren1971 och 1972. Och 1973 godkände utan erinran Kungl. Maj:ls förslagall insiälla den planerade huvudundersökningen. som SCB nu i stället har vall är au få lill stånd en bättre och meratillförlitlig bild av hushållssparandet genom kvalitetsförbättringar ochkompletteringar av kreditmarknadssialisliken och annan förekommandeinstitutionell statistik. arbete pågår kontinuerligt inom statistiskacentralbyrån. Byrån har även utsett en speciell arbetsgrupp för detta ändamål.En första rapport beräknas komma . Bordedå inte utskottet ha kunnat nöja sig härmed? Nej, herr talman, så går tyvärrinte riksdagsarbetei lill numera. Har moderater motionerat, då skall ocksåmoderater i utskottet hävda yrkandena oavsett vad som inträffat sedan motionensom nu väcktes för lio månader sedan och oavsett vilka sakskäl som talar förell annat ställningstagande. Kan man sedan få med sig ledamöter från de andraborgerliga partierna är tillfredsställelsen fullständig! Vadskall en parlamentarisk utredning kunna uträlla? Den bör väl rimligen användasig av del cenirala ämbeisverkel, dvs. SCB har all svara för stalistikproduk- Utredningom det enskilda sparandet m. m. Nr 125 tionen i landet. Blir ämbetsverkets och dess arbetsgrupps arbeiebättre Onsdieenden °" "'" '"-"parlamentarisk kommitté som arbetsgivare? 20november 1974 servanier tror inte det. --------------- Om nu denborgerliga majoriteten i finansutskoliei skulle vinna i kam- Utredning om det maren,skall en begärd uiredning även innefatta ell konjunklursparsys- enskilda sparandet lem, som jag tidigare nämnt. Del är inte min avsikt attnärmare redogöra m. m. för del system som har skisserats i molionen 143.Det kanske räcker med att erinra om att delredan finns en möjlighet för slalsmakierna all i vissa konjunkturlägen premierasparandel. Elt sådani beslut fattades i . Det syslemsom nu skisserats i molionen innebär frivillig medverkan från fysiska personerssida "att inför och under en väntad högkonjunktur", som del slår imotionen, på särskilda konton insätta konjunktursparmedel. När konjunkturenvänder skulle statsmakterna bestämma om att rätten till insättningar skallavbrytas och medel i slället få ullagas med vissa procent. Omdet här systemet skulle få avsedda effekter, borde det enligt milt sätt all seinte endast vara en rättighet all få ullaga medel i en lågkon-junkiur ulan renlav en skyldighet. bara sagi som en fundering i kanien. Vireservanter anser vidare au det är förenat med stora svårigheter all åstadkommaeti nysparande enbart genom beskattningslättnader. har ,efter hemställan av skatieutskotiei, avslagit flera molioner avseende lättnaderi beskattningen för att därmed främja sparandet. Demotioner som behandlats i finansutskottets betänkande nr 33 hade mycket välkunnat ingå i samma paket, men eftersom desamma anses ha anknytning lill finans-och konjunkiurpoliiik har de särbehandlais i finansuiskoiiei. Vi befinner ossalltså i den situationen au har avslagit framställningar ompremiering av sparande och krav om en uiredning men all här åierkommer molionersom sannerligen är närbesläkiade med dem som redan har behandlais. Jagvill, herr lalman, yrka bifall lill den till betänkandet fogade reservationen. HenÅSLlNG (c): Hushållssparandels omfattning har visat sig vara en av de okända faktorerna i ekonomin . Detta illustrerades bl. a. av långtidsutredningen , som för i sin grundkalkyl angav årstakten i konsumtionens tillväxt lill . Del verkliga utfallet blev som bekant avsevärt lägre. t. ex. stannade ökningen i konsumtionen vid . En av förklaringarna til! alt prognoserna överskattade konsumiionstillväxlen så anmärkningsvärt var bl. a. alt sparkvoten ökade med I procent . Sparkvoten har sedan fortsalt att öka , och enligl kon- junkiurinsiiiutets senasle rapport beräknas nu kvoten till inie 48 , vilkel är en myckel högsparkvol sett också i ell längre perspekiiv. Somjämförelse kan nämnas all sparkvoten 1969 var . Bakomdella intressanta fenomen ligger sannolikt en lång rad faktorer: allmänhetensuppfattning och värdering av den ekonomiska utvecklingen, oroninternationellt, kanske också en ny värdering av konsumtionssamhället. Ja,över huvud laget är värt vetande om vilka värderingar och vilkelhandlingsmönster som styr hushällssparandet egentligen ganska bräckligt. Dehittills genomförda försöken all via iniervjuer och kre-diimarknadssialislikenfå en säkrare bild av ulvecklingen av sparandel har inte heller varit särskiltframgångsrika. Så lill vida kan jag instämma med utskottets vice ordförande,. Del är ganska betecknande att slalistiska centralbyrån utifrånbyråns perspektiv har tillsatt en särskild arbeisgrupp som skall analyseradenna fråga. Vad ceniralbyrän kan länkas bidraga med är emellertid i främstarummel en fullkomning av insam-lingsmelodiken för siaiislik. En bredarekarlläggning av hushållssparandel och vad som styr della lillhör inie primärtcentralbyråns ansvarsområde. Delär också betecknande för hur man t. ex. bland kreditinstituten uppleverosäkerheten på della område att startat en egensparundersökning. Målsättningen för den undersökningen är just alt medverkatill en förbättrad kunskap om det enskilda sparandets omfattning och betydelse.Man kommer därvid också au kartlägga och analysera de mät- och metodproblem somär förenade både med bestämningen av det enskilda sparandets faktiska omfattningoch med bedömningen av de moliv som på längre och kortare sikl påverkar individensoch de enskilda hushållens sparbeleende. Man vill på della säll stimulera lillfortsatt forskning på områdei, och eti klart uttalat syfte med sparbankernassparundersökning är att utforma förslag lill framlida offentligasparundersökningar och till en finslipning av den offentliga statistiken inomdenna sektor. Detär säkert ingen tillfällighet att sparbankerna tagit della initiativ. Det harnalurliglvis skell eftersom man upplevi osäkerhelen i de senaste årensprognoser och ekonomiska analyser som besvärande. Även andra kreditinstitut harreagerat på liknande sätt, och i den ekonomiska politiken måste det betraktassom en stor brist all man inte säkrare har kunnat analysera hushällssparandetsroll. Vi har från tidigare i motioner varit inne på dessa frågoroch därvid utvecklat våra principiella ståndpunkter samt krävt uiredning avdessa frågor. Detär mol denna bakgrund som utskousmajoriielen funnii sig böra biiräda yrkandel imolionen 937 med förslag lill en uiredning av del enskilda sparandel.Närbesläkiade lankegångar har också framförts i molionen 143. Denna molionsförslag om en beredskapsplan för olika konjunkiurpåverkande åtgärder harutskoliei dock inte kunnat tillstyrka. Ulskollet har nämligen inte detlämpligt alt pä förhand fastlägga bestämda regler för stabiliseringspolitiskaålgärder. Det ekonomiska lägel förändras ständigt, och varje konjunkturläge harsina speciella karak- Utredningom det enskilda sparandet m. m. 4 protokoll 1974. Utredningom det enskilda sparandet m. m. lerisliska kännetecken.Den ekonomiska politiken måste i sig själv ha en sä hög beredskap för all nåavsedd effekt, att del vore verkningslöst att på förhand fastlägga vissa reglersom skulle styra denna ekonomiska politik. Jag ber alt få yrka bifall lill finansutskottets hemställan underpunkterna 1 och 2 i dess belänkande nr 33. Hen (): Alla vel vi all hushållens sparbenägenhel är eil slori osäkerhetsmomentnär del gäller alt ställa en prognos för efterfrågeul-vecklingen framöver.Denna osäkerhet påpekades också av ulskotlels ordförande.