prot · FX09131 · 1974-12-31 00:00:00 — Fårjag slutligen säga beträffande den norra regionen, eftersom den är mest aktuelli det här resonemanget, att i de redovisningar som är gjorda av länsstyrelsensom underiag för Länsplanering 74 framhålls att av offentliginvestering avser norra delen av länet. Menbefolkningen utgör , dvs. samhället har varit berett att investerahälften av vad som investeras per invånare i hela länet. Vackra ord, kallverklighet! Men det behövs inte bara nej, utan vi måste också ha kraft att sägaja till nya jobb. I avvaktan på de nya jobben skulle jag vilja vända mig tillherr och säga: Puffa gärna på kollegerna i länet, sä att vi kan kommaöverens om att anslå litet mera pengar till investeringar på vägsidan. Jag sadepå 1971 att vi inte bara behöver Brofiorden, vi behöver ävenbroar, och del skulle jag kunna sluta med att säga också . ställde tre kompletterande frågor som jag gärna skallförsöka svara på. Denförsta gällde vad jag avsåg med au eventuellt återkomma titt i denmän väsentliga avsteg kunde bli aktuella. Det skall tydas positivt sä, atl i dehär mycket svära och besvärliga frågorna kan det tänkas uppkomma situationersom vi inte har förutsett i den nu gällande lagen och vid det tidigareriksdagsbeslutet. I så fall kommer jag att välja att underställa ensådan fråga för att därmed ge den ett inflytande på det här området. Denandra frågan gällde vad jag avsåg med uttrycket "perfekta instrument".Jag tror det är en nödvändig gardering på ett område som del här. Vi vet ju attforskningen ger oss nya informationer när det gäller arbetsmiljö men också beträffandeyttre miljö, och vi kan inte påstå att vi har all den information som ioch för sig skulle vara önskvärd för att fatta de här besluten. Därför kan viråka i situationer där de bedömningar vi skall göra måste bli otillföriitligapå vissa punkter. Det skall alltså inteuppfattas som någonting annat än en gardering för den besväriigabeslutssituation vi kan komma att råka i dä och då. DenIredje frågan gällde om statsmakterna känner elt ansvar för atl stimulera annanindustri till de områden som här kan bli utestängda enligl 136 a §. Svaret ärja, och vi har redan lill representanter för sagl atl regeringen,särskill när del gäller , är intresserad av att finna nya projekt.Problemel är naturiigtvis, som i sade, atl del inte är sålätt att hitta dem, men kan vi hjälpas åt atl fä uppslag, kan jag försäkra atlregeringen kommer alt vara beredd att satsa ekonomiskt på . Ang.lokaliseringen av industri till Jag tackar bostadsministern för de här kompletterande svaren. Jag ärglad över alt regeringen, om det skulle uppstå någon situation då det ärtvivelaktigt om en industrietablering är förenlig med riksplaneringen, i såfall kommer att vända sig till . Min fråga gällde i och för sig om detfanns något sådant konkret fall av miljöfariig industri som villförlägga till något kustområde som enligt riksplaneringen skulle vara skyddat.Men jag skall inte fortsätta att fråga om just detta. Närdet gäller de "perfekta instrumenten" är det alldeles klart, sombostadsministern säger, att forskningen utvecklas. Jag uppfattar inte detsvaret som någon reträtt från principerna och värderingarna för riksplaneringen. Jägär särskilt glad över det tredje svaret beträffande annan industri i norraBohuslän och framför allt till . Om det kommer uppslag är regeringenberedd att vara med och betala, säger bostadsministern. Jag ser det som ettlöfte till de människor i norra som har det särskill besväriigl . Motherr i känner jag inte alls något behov att polemisera. Det äruppenbart att han hade skrivit sitt anförande i förväg. När han i dettafärdigskrivna anförande polemiserade mot mig var det uppenbarligen mot ettannat tal än det som jag höll. Då i säger att det finnstre parter - regeringen, och den bofasta befolkningen - kan mantycka att detta är en något egendomlig kommentar till mitt anförande, som tilltvä tredjedelar handlade om den bofasta befolkningen i norra , Jagtalade ju utföriigt om dess rätt att få en icke-miljöfarlig industri som enersättning för den miljöfariiga industri som inte får föriäggas dit. Jag serinte någon motsättning mellan riksplaneringen och arbetet för mersysselsättning i norra . Vi skall alltså skydda Bohuskuslen frånmiljöslörande industri: därför är det särskilt viktigt att stimulera ickemiljöslörande industri atl etablera sig i dessa kommuner. Det är viktigt althela tiden använda detta dubbetgrepp, jag har altlid gjort det under de år jagdiskuterat riksplanering, oljeskydd och liknande frågor. i Tanumundrar, väldigt hypotetiskt, vad vi skulle Ang.lokaliseringen av industri dil göra om vi upptäckteoljekällor utanför Bohuskuslen. Jag har inte ställts inför den frågan tidigare.Men jag föreställer mig att det vore positivt för vår ekonomi och vårtutrikespolitiska oberoende att hitta olja i den svenska delen av . Detär emellertid klart alt arbetet för att få fram den eventuella oljan urhavsbottnen måste ske under sådana former att riskerna för oljeutsläppbegränsas så mycket som det över huvud taget är möjligt. Om det är oljekätlorsom tror på vore det oerhört spännande att få höra litet mer preciseratom upptäckterna. Vilketföretag som kan komma i fråga för etablering i delta område är svårt att säga.En enskild riksdagsledamot har svårt att uppträda som konsult i sådana frägor.Men det är precis detta som näringslivets dag skatt handla om iTanum då samlar företrädare för ett antal företag,kommunalpolitiker och myndigheter för att resonera om vilka typer avsmåindustri, verkstadsindustri, snickeriindustri osv. som kan vara aktuella. Jagvill också påpeka att vi inom har sagt att en differentiering avarbetsgivaravgiften vore ett sätt att stimulera industrin i yttre och inrestödområden. Jag nämnde också alt är utomordentligt viktig för denhär delen av länet. Det är väldigt ledsamt att SJ nu lägger ner bemanningen vidstationerna och , och rykten går om att det skall skeäven vid Tanums station. måste vara kvar för persontrafik. HerrGösta i hade alldeles rätt när han pekade pä de dystrasiffrorna i Länsplanering . Medianinkomsten i Göleborg och län liggeren bit över riksgenomsnittet för t. ex. kommunerna , ochGöteborg, men för ligger den på mellan avrikssiffran. Det är extremt lågt i förhällande till alla andra kommuner iBohuslän, beroende delvis pä det höga antalet pensionärer men också pä detdystra sysselsättningsläget. Åldersfördelningen för och Tanumskommuner är ungefär som om man vänder upp och ned på befolkningspyramiden förStenungsunds kommun. Det är en stark snedbalans i förhällande till riket,och län som helhet och andra kommuner i länet. Vissa prognoserför befolkningsutvecklingen år 1965-1990 är också dystra, som nämnde. Detfinns ganska många i som inte tycker att regeringen tagittillräckligt ansvar för att skaffa ersättningsindustri till kommunen. I enintervju i tidningen säger en medlem av kommunstyrelsen:"har vi bara två lätta industrier på orten. De sysselsätter ca 150personer. Vi har gjort räkningar som visar att närmare 500 kommuninvånarependlar till jobb i grannkommunerna. Främsi dä till Raffbygget i Brofiorden. Viär piskade att fä en basindustri , annars sjunker kommunenin i en föriamande overksamhet." Enannan ledande opinionsbildare i denna kommun, , medlem av säger: "I själva verket är boven i dramatstatsmakterna. De har högmodigt förklarat atl här ska vi skydda en genuinbohusnatur, och därefter struntat i kommunen. Man har underiåtit att samtidigtgarantera dessa bohuskommuner en lämplig, ofarlig industri." Jagskulle vilja sluta med att ställa två frägor titt bostadsministern. lokaliserade sig inte till Sannäs i med sina tyngrestålkonstruktioner för borrptattformar och annat, utan i stället till Blekingelän. Lokaliseringen till var starkt omstridd, och där stodkommunen mot åtskilliga miljöintressen, även om de var något splittrade.Sannäsfiorden ligger mitt i det kustområde som enligt riksplaneringen framförallt skall skyddas. Alldelesoavsett vad vi hade för uppfattning om planer så vet vi attoron i nu är mycket stor. Det leder mig till tvåfrågeställningar. Är bosladsministern beredd atl på någon enda punkl precisera nyainsatser för lokalisering av icke mitjöfariig industri till ?Finns det några konkreta planer pä etableringar som kan lätta denuvarande svårigheterna? Del finns en industri som man i absolut inte vill ha i kommunen;det plutoniumverk som AB Atomenergi tidigare velat placera vid Sannäs. är manåterigen orotig i för att en sådan be-arbelningsanläggning för plutoniumändå kommer. Jag vet att bostadsministern sade att en sådananläggning är oförenlig med den fysiska riksplaneringen. Kan statsrådetCarisson också nu slå fast att något ptuloniumverk inte kommer att placeras iTanums kommun? Ang.lokaliseringen av industri till Hen i (s): Det är riktigt som säger alt mina kommentarer gällde deninterpellation som han lämnat till bostadsministern. Med den kännedom som vihar om tidigare agerande beträffande var desynpunkter jag framförde inte överdrivna. har plötsligen gjorten helomvändning. Kan det tolkas sä all partivännerna i har påverkatherr till en annan inställning lill industrilokalisering i dessaområden? Jag misstänker att det är så. Jag önskar därför atl upp vid näringskonferensen i och inför alla tatar om att han harbytt åsikt och kommer alt på allt sätt medverka till atl får nyainduslrier - och det skall vara rena induslrier och industrier som kankonkurrera med andra inom samma bransch trots att de ligger i . Jagär också väldigl lacksam för atl ägnade nästan hela sitt anförandeät . Det är sällan den kommunen kommer i blickfånget pä samma sättsom den gör . Jagkan inte garantera att det finns någon olja utanför Bohuskuslen, men del varingen som trodde att det fanns olja utanför heller Ang.lokaliseringen av industri till trols att man nu hittat såmycket olja där. När det gäller att tillvarata de fyndigheterna skall Sverigeinte ställa sig utanför utan della. Del gör t. ex. Skånska Cement genom attbygga oljeborrningsplattformar i . Det kommer att tillföra både länetoch riket valuta som jag tror atl det finns användning för. HerrAhlmark säger att skulle vi till äventyrs finna olja utanför sä ärdet klart att vi skall la vara på den och alt det skall ske under sädana formeratt det inte innebär några risker. Ja, det är ju vad vi eftersträvar i varjesärskilt fall. Lokalisering av industri, vare sig den sker i eller pånågon annan plats, skall göras under belryggande omständigheter. Jag tror attvi har bevis för att OK:s etablering i Brofiorden är betryggande. Allaexperter som samarbetar för att göra anläggningen driftsäker och utanalltför stora risker i övrigt är överens om aU det kommer att gå alldelesutmärkt. Jag tror att vi även på andra platser i än i Brofiorden kan förebyggariskerna och tillvarata de naturtillgångar som finns i form av hamnar och djupavatten. Närdet gäller vill jag erinra om att jag här i riksdagenvid åtskilliga tillfällen väckt motioner både om att skall få vara kvaroch om att den skall föriängas in i för alt bli tillräckligt bärkraftig. I fråga om järnvägsstationernas vara eller ickevara kommer vi atl vända oss lill kommunikationsministern och framföra vårasynpunkter, och jag tror alt han kommer att hjälpa oss så långt det är möjligt.Jag ställer mig givetvis helt bakom tanken pä att en järnväg genom Bohuslänskall finnas kvar och att den skall fä den service som är nödvändig för att iframtiden vara bärkraftig. iGöleborg (s): I avvaktan pä resultatet av Länsplanering 1974 skulle jag bara viljatala om vad vi i övrigt varit oroade över på . Omnågonting varit miljöovänligt och setts som ett hot mol miljön är del inteindustrin. Vad vi irriterats över är bristen på industri, sommedfört någonling annat i stället. Vi har fått en mängd skyltar: "Privatområde", "Enskild väg", "Genomfart förbjuden","av bryggan ej lillåten". Om inte regeringen, som jag sadetidigare, sä förtjänsifutit fatlat beslutet om , hade en sådan härutveckling varit alt vänta över hela kusten. TillBrofiorden kan nu vem som helst - jag vilt understryka vad iTanum lidigare har sagt - komma och svalka sig i de satta böljorna. HerrAhlmark är också välkommen alt ta sig elt dopp där. Men vi undanber oss förmånga ord om miljöfarlig industri, eftersom vi i stort inte har settnågon industri alls. Dettavar vad jag skulle vilja ha sagl som slutreplik i avvaktan på redovisningen avLänsplanering 1974. Jag tror alt den kommer alt ge oss ell realistiskt underiagför en hell annan debatt om sysselsättningen i fortsätlningen. Hen (): Jaghäller med när han talar om skyltelänaet. Jag är helt pädet klara med att det är ett stort problem i stora delar av vårakustområden. Delvis är dessa skyltar av sådan art alt de inte har någon lagtiggrund. Närdet gäller Brofiorden har vi uppenbariigen helt skilda meningar. Jag anser jualt det var fel att fatta beslutet om Brofiorden innan riksplaneringen varfärdig. Jag anser också att man tar oerhörda risker för en väldig oljekatastrofnär man låter supertanker för olja gå in genom Dynabroltet. Mendet var i och för sig inte detta som den här debatten skulle handla om, utan omde områden som inte öppnats för mitjöfariig industri. Det gläder mig att herrMagnusson i är beredd att kämpa för , och att han kommer attkontakta kommunikationsministern i det syftet. Jag önskar honom att framgång,liksom jag önskar alla andra framgång som jobbar för det målet. Jagblev litet ledsen på i när han inte hade några oljekätloratl berätta om. Jag blev hemskt nyfiken efter det första anförandel och ärnågot besviken efter hans andra. Däremotmåste jag få säga till i - vi har haft diskussioner tidigareom det här - att han inte kan vara i god tro när han påstår alt jag har ändratmening. , liksom i en rad tidigare riksdagsdebatter, har jag slagit fast atlstatsmakterna har ett stort ansvar för sysselsättningen i norra . Jaghar ju haft det här dubbelgreppet i alla de diskussioner vi har fört; vi skallhindra miljöfariig industri atl komma titt de delar av som ärskyddade och bör vara skyddade. Men det innebär ett extra ansvar förstatsmakterna att stimulera icke miljöfariig industri att lokalisera sig justtill dessa områden. Jaghar ständigt kopplat ihop de här tvä greppen. Det är ohållbart att bara la delena och strunta i det andra. Jag vet inte hur jag för herrMagnusson i har försöki att förklara del här, uppenbarligen ulan all halyckaTs. Nusäger alltså i att jag har ändrat mening. Jag antar atldet som han anser vara det mest anstötliga jag gjort i den här frågan är bokenSveket mot kusterna, där jag bl. a. protesterar mot handläggningen avBrofiordenbeslutei. Låt mig då citera ur Sveket mot kusterna som kom ut fördrygt (s. 89-90): "Västkustenoch kan naturiigtvis inte hållas fria från all in dustri därför att miljö- och fritidsintressen ställer krav på en oförstörd skärgård. Del gäller i stället att se till att mitjöfariig industri samlas till få områden.-- Menpå samma gäng bör statsmakterna söka stimulera miljövänlig in dustri till de områden där man avvisar fariiga investeringar. Det finns något av en moralisk förpliktelse för en regering, som av miljöskäl avstår en ansökan om tänkt lokalisering, alt hjälpa kommunen till andra, nya arbelstillfätten.- Ang.lokaliseringen av industri till Ang.lokaliseringen av industri dil Härmåste därför nya instrument skapas eller de som finns nyttjas mer målmedvetet:investeringsfonder, planbeslui, långivning och annal. Befolkningen i rätt att ställa krav på nya induslrier för all hindra uttunning och alltförstort beroende av turister och sommargäster. Men landets befolkning i desshelhet, och det ökande anlalel utländska västkustätskare, har rätt alt resakravet att den här skärgården skyddas frän stora risker och skonas frånförstörelse." Jag sammanfattar i bokenfrån 1971: "Lösningenpå dessa önskemål står alltså atl finna dels genom alt den nedsmutsandeindustrin samlas till fä områden och i första hand till sådana som redan börjatbyggas ut, dels att t. ex. raffinaderi-lokalisering inte nödvändigt måste ske isjälva kuslkanten, dels att man stimulerar annan industri som inte smutsar nedatt investera i de ömtåliga områdena." Dethär har varit mill program i alla debatter vi har haft i och utanförriksdagen år . Jag har skrivit en rad artiklar om detta. Kom nu inteoch säg atl jag har ändral mening! Ta tillbaka del, i ! i (s): Jag framhärdar i mitt påstående att har ändrat åsikt i denhär frågan. Omändå , som är sommargäst i , skulle ägna ett studium ät deförutsättningar har att ta emot industri! Vad är det som är värdefullti som företagare söker när de önskar finna en plats där de kan ha sinverksamhet? Det är framför allt Västkusthamnarna som är isfria och ett läge iförhållande till väridsmarknaden som gör att har företräde framförandra delar av landet. Det är vidare graniten i berget. Det finns en rad sådanafördelar som gör betydelsefullt, och det är därför som företagaresöker sig till . som räknat upp i sin interpellation betraktar han somicke miljöväntiga. Då återstår de rena industrierna. Jag har frågat vilka dessaindustrier är som är beredda alt placera sig i norra och i konkurrensmed andra företag i samma bransch driva verksamhet. Det måste finnas ettekonomiskt underlag om ett företag skall lägga sig inom ett område som inte uralla synpunkter har de naluriiga förutsättningarna. Närnu genom sin interpellation pekar på alla dessa företag som ärberedda atl söka sig lill - detta uppfattas av befolkningen sompositivt - vill han icke tillstyrka att de får etablera sig inom det härområdet. Det är detta jag önskar att klart och tydligt skall lalaom, nämligen att han betraktar företag av typen , som skalltillverka komponenter till oljeborriorn, som en icke miljövänlig industri. Idetta avseende har partivänner i det här området en helt annanuppfattning. mark kan komma till Tanumoch övertyga både partivänner och andra om atl elablering vidSannäsfiorden skutte ha medfört miljöstörningar -jag vill inte önska honomframgång och jag tror inte han får någon - då skutte han verkligen ha förmågaatt förändra folks uppfattning. Hen (): Jagmåste tyvärr säga att jag inte alts förstår i . Jag har iden här interpettationsdebalten slagit fast -i likhet med innehållet ibostadsministerns svar-att vi måste respektera de principer och värderingar somriksplaneringen bygger pä. i har inte gjort någon direktinvändning mot detta. Och sä länge han inte gjort det utgår jag från att herrMagnusson i också står fast vid riksplaneringens värderingar ochprinciper. Om denna utgångspunkt är riktig har vi alltså i detta avseende sammamening. Mittandra tema i den här debatten har varit att statsmakterna har ett störremoraliskt ansvar att stödja placeringen av icke miljöfariig industri i dessaområden när man säger nej till den miljöfariiga. Jag har uppehållit mig mycketutföriigt vid hemkommun . Jag utgår från att vi inte påden punklen heller har olika meningar. Ändåställer sig i upp och säger gång pä gäng att jag harändrat mening, att vi har olika uppfattning osv. Jag undrar då trots allt:tänker sig i att en del av de ansökningar om nyaindustrier som är uppräknade i interpellationen verkligen skall godtas på deområden av som inte är öppnade för miljöfarlig industri?Menar i alt vi skall riva upp riksplanebestuld och öppnaheta Bohuskuslen igen, även för de företag som har benämnts sommiljöstörande? De som rapporten om "Hushållning med mark och "har nämnt som miljöstörande är ju kraftverk, oljeraffinaderier, kemiskindustri, anläggning för upparbetning av kärnbränsle, skogsindustri,anläggningar för tillverkning av icke järnhaltiga metaller, ferrolegeringsverk,stålverk, varv och cementfabriker. Menarherr atl vi skall riva upp riksplaneringen? Det är det enda sätt pävilkel kan få påståendet att vi har olika mening att gä ihop? Ang.lokaliseringen av industri till Hen i (s): Jag tog till del värsta jag egentligen kunde hitta pä. Om vi fann oljaulanför den bohuslänska kusten skulle då anse atl vi inte skulleta den till vara på grund av att vi har en riksplan? Mendå säger kanske : Naturligtvis skall vi ta till vara oljan, menunder betryggande omständigheter. Ja,jag har fortfarande den uppfattningen att om vi bygger industrier, lät vara avvilkel slag som helsl, får de icke byggas utan att det finns betryggandeförsäkringar om att de icke kommer att skada miljön. Omförstatligande av Euroc, m. m. är ett krav som jag aldrigkommer att ge avkall pä. Vi har tillräckliga lagbestämmelser för att hindraindustrierna att skada omgivningen. BeträffandeGränges etablering har vi inte på något sätt kunnat finna att denskutte innebära något miljöstörande. Av den anledningen har vi i Tanums kommunvarit angelägna om att fä den industrin föriagd till kommunen. Det är just ensådan industri som vår kommun behöver, en tyngre industri med hyggliga löneroch varaktig sysselsättning. Det är detta vi har arbetat för. Är också herrAhlmark när det gäller beredd att säga att den industrinborde ha fått tigga i Sannäs, då tror jag att kommer nära denåsikt som han har företrätt, att vi skall hjälpas åt för alt skaffaindustrier till den här kommunen. GrängesHedlunds etablering i Sannäs är nu inte längre aktuell. Förelaget kommer attfärdigställa sina oljeplattformar i , och har inte sagtvare sig ja eller nej till frågan huruvida det är lämpligt att man fär byggaoljeborriorn i Koslerfiorden. Ärendel behandlas av koncessionsnämnden, ochherr har inte gjort några kommentarer. Västkustfiskarna är bereddatillstyrka att industrin fär ligga där, men har inte gjort det. Övertäggningenvar härmed slutad. § 5 Omförstatligande av Euroc, m. m. Herrindustriministern erhöll ordel för atl besvara i (vpk) framställda interpellation, nr 103, och anförde: i har frågal mig om regeringen ämnar ta uppfrågan om förstatligande av eller vidgat infiytande över Euroc ochvilka åtgärder som har vidtagits för atl lösa sysselsättningsfrågan förbefolkningen i samt om regeringen ämnar ge Euroc något generelltföreläggande med anledning av företagets avskedanden i samband medomstruktureringen. Försnart träffade staten avtal med Euroc, moderbolag tillCementa och Gullhögen, om försäljning av statens aktier i och köp av aktierna i . Redan lidigare hade Euroc förvärvataktiemajoriteten i Gullhögen. Därigenom kom landets heta cementindustri attägas av ett företag. En sådan fullständig samordning kan medföra nackdelargenom den marknadsdominans som uppstår. En förutsättning för statens medverkanvar därför att staten fick en tillräcklig grad av inflytande över prispolitikenoch strukturpolitiken för att kunna bevaka att företaget inte missbrukar sinställning till förfång för kunder och anstöllda. Jag anser atl staten iförhållande till sitt ringa aktieinnehav j Cementa har fått elt avsevärtinfiytande i företaget. Staten tillsätter nämligen tvä styrelseledamöter och enrevisor jämte suppleanter för demi Cementa och Gullhögen. Staten tillsätter även en styrelseledamot imoderbolaget . Belräffandeprissättningen på cement har Cementa förbundit sig att tillämpa en prissättningsom innebär atl företagets ställning på marknaden inte kommer att missbrukas.Cementa skall till statens pris- och kartellnämnd meddela och motivera planerpä prishöjningar senast före ikraftträdandet. Cementa och SPK skalldiskutera och förhandla om prisändringar. Strukturpolitikenskall bedrivas sä att vederböriig hänsyn tas till de anställdas och samhälletsintressen. Omstrukturering av cementindustrin skall genomföras enligt en kontinuerligtreviderad plan som fastställs av . Företrädare för deanställdas organisationer skall della i slrukturutredningsarbetet. Jaganser att vi bör se hur den ordning fungerar som jag nu har beskrivit. Om detdärvid skulle visa sig att ytlerligare åtgärder behövs för att stärkasamhällets och de anställdas inflytande över verksamheten kommer sädana attövervägas. InomCementa har arbetat en strukturutredning som undersöktförutsättningarna för den svenska cementindustrin under resten av 1900-talet.Strukturutredningen föreslår bl. a. att cementproduk-lionen i skallläggas ned 1978. I ulredningen har deltagit represenlanler för de anslällda.