prot · FX0932 · 1974-12-31 00:00:00 — Ang. vissa typer av disciplinstraff för anställda § 1 Justerades protokollet för . vissa typer av disciplinstraff för anställda Herr statsrådet erhöllordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 26februari intagna fråga, nr 85, och anförde; har frågat mig om jag för viU medverka tiU att förhindra en sådan tillämpning av statstjänstemannalagen,att disciplinstraff av typen böter eUer löneavdrag icke förekommer gentemotanställda. statstjänstemannalag finns bestämmelser om bl.a. disciplinär bestraffning av tjänsteman som åsidosätter vad som åliggerhonom. Disciplinstraffen är enUgt lagen varning, löneavdrag under högst 30dagar, suspension och, för vissa fall, avsättning. Så länge det finns bestämmelser om discipUnstraff istatstjänstemannalagen, är myndigheterna givetvis skyldiga att iaktta dem likaväl som bestämmelser i andra lagar. Varje myndighet har därvid att självständigtoch på eget ansvar tiUämpa lagen i det enskilda faUet. Det ingår inte i minabefogenheter att påverka myndigheterna i denna bedömning. (vpk): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin enkla fråga. I svaret hänvisas till den lag som gäller och till attmyndigheterna på eget ansvar skaU tillämpa lagen i det enskUda fallet. Men härgäller det ett konkret faU en akut situation skulle jag vilja säga. Dethandlar om de repressalier som hotar med gentemot arbetare somstrejkade vid Ritsembygget . Den bakgrunden tror jag att statsrådetär på det klara med. Här går ett statligt företag fram med provokationer sommetod i umgänget med sina arbetare. Strejken provocerades fram.Ett statligt företag bröt sina givna löften, och det naturliga svaret var attarbetarna tog till sitt vapen, nämligen strejken. går till ny attack.Nu kräver man att arbetarna i Ritsem skall betala böter för en strejk som ,ett statligt företag, provocerade fram genom att dra in tidigare givnaförmåner. Det är ett otUlständigt förfarande som komprometterar statsdriften,ett åskådningsexempel på dåligt omdöme hos en statlig företagsledning, som tillvarje pris skall hävda den egna prestigen. Det är utmanande också därför attarbetarna i samband med att de återgick till arbetet efter att ha vunnit enseger det gjorde de ju - fick en försäkran Ang. vissa typer av discipUnstraff för anställda om attinga repressalier skuUe vidtas. gör man det UkafuUt genom att kräva ut enbötessumma på . Jag vill nog kaUa den typen av personalpolitik för enpiskans politik. ledning vill att pisksnärten skall drabba dearbetare som självfaUet kämpar för sina intressen men som också arbetar i enmiljö som är den hårdaste, kanske den vidrigaste man kan tänka sig i det härlandet. Det är ett tungt jobb, det är isolering, det är snöstormar och kyla.Mot den bakgrunden menar jag att borde ha visat generositet och intepå ett utmanande och dumt sätt använt sig av bestraffning, som en orimlig lagfortfarande ger möjlighet tiU. Att stämningen bland jobbarna i Ritsem är upprördär knappast att undra över. Det är klart att statsrådet i det här fallet liksomalltid - kan säga att han inte kan blanda sig i det enskUda fallet, men nogvore det ändå intressant att få något slags omdöme om det här sättet attanvända statstjänstemannalagen. Kan det verkligen bedömas som nödvändigt ochstärker det statens anseende som företagare? Jag skall inte gå in på bakgrunden tUl herrLövenborgs fråga. Jag skaU heller inte ta upp frågan om Ritsem och huruvidaVattenfaU har agerat riktigt eUer inte i det sammanhanget. provocera mig till det, men jag skall avstå. Någon typ av omdöme måste statsrådet väl ändå ha i ensådan här fråga, säger . Men om jag avlevererade "någon typav omdöme" tog jag ju ställning till tolkningsfrågan i det här faUet, ochdet vUl jag inte göra. Jag vill än en gång framhålla att ett enskUt statsrådinte bör lägga sig i en myndighets lagtolkning i ett visst fall. Det tillhör,, så att säga spelets regler och jag tycker vi skaU hålla fastvid dem. Jag vUl emellertid tillägga en saksom jag tror kan vara av intresse för . Det är attämbetsansvarskommittén, som har arbetat med frågan om bl. a. påföljdssystemockså för statstjänstemän, har lagt fram ett förslag om en reformering av dettasystem. Enligt detta förslag det har jag tidigare haft tUlfälle att berörahär i kammaren skall man i princip tiUämpa de sanktionsmedel som förekommer iprivat tjänst. Förslaget innebär alltså att de nuvarande reglerna omämbetsansvar och disciplinstraff i statstjänstemannalagen skall slopas. Enproposition, grundad på detta förslag, kommer att framläggas till åretsriksdag. Det tycker jag är en upplysning som bör notera. Vi fåri sinom tid tillfälle att ta ställning tUl huruvida vi skall ha ett sanktionssystemi fortsättningen eller inte. HerrLÖVENBORG (vpk); Jag är ingen provokativ människa. Jag villinte provocera statsrådet till uttalanden. Men jag noterar medtillfredsstäUelse att man är beredd att komma fram med nya förordningar och,som jag förstår, mjuka upp de bestämmelser om disciplinstraff som gäller. Jag har som en illustration till mitt resonemang omstatstjänstemanna-lagens nuvarande orimlighet använt Ritsemfallet, som är en akut situation.Min fråga gällde om statsrådet inte vUl medverka till att förhindra sådan tillämpningav lagen att disciplinstraff av den typ det här gäller skall få förekomma. Om verkligen en proposition snart kommer att läggas framtycker jag att det är naturligt att fråga statsrådet om det inte kan finnas enlämplig form för att få ledning att avstå från hävdandet avbestämmelser som snart kommer att avlösas av andra, som jag får hoppas, bättrebestämmelser. hot att använda statstjänstemannalagensdisciplinbestämmelser pä det här sättet tycker jag är groteskt. Det leder ocksåtill att de som är motståndare till den statliga företagsamheten får vatten påsin kvarn. ledning tycker sig ha fuU frihet att ge sina arbetarebestraffning för att de reagerar mot diktatoriska arbetsköparme-toder. Jaganser att regeringen har aU anledning att redan nu på ett eller annat sättingripa mot företagsledare som uppträder så att de komprometterar den statligaföretagsamheten. Det var därför jag frågade statsrådet om han viUe medverka tiUatt förhindra sådan tUlämpning av statstjänstemannalagen som är för handen ifallet Ritsem. Jag har ju, , gett ett exaktsvar på denna fråga. Det är väl då inte särskilt stor mening med att på nyttupprepa den. Det innebär bara att jag får upprepa svaret. Jag har sagt att det inte ingår i ett enskilt statsrådsbefogenheter att påverka myndigheterna i en lagtolkningsfråga. Tolkning avlagar och bestämmelser åvilar de enskilda myndigheterna att göra på eget ansvaroch efter eget omdöme. Det vore helt oriktigt av mig att här i geuttryck åt någon specieU lagtolkning i det här sammanhanget. Däremot har jagtyckt att det kunde vara av intresse att nämna ämbetsansvarskommitténs förslag.Ett bifall tUl det förslaget skulle innebära att vi fick möjlighet att ändra påbestämmelserna om vi tycker det är motiverat. Det är ju den vägen man skallangripa en sådan här fråga. (vpk): Jag förstår att jag inte kan pressastatsrådet till ett bestämt avståndstagande från den typ av personalpolitik somVattenfall bedriver och som avspeglas i det här speciella faUet. Men man fårhoppas att den starka reaktionen från arbetarna själva och från många andrahåll kan pressa fram en förändrad attityd, ty annars är det mycket troligt attVattenfall en vacker dag upptäcker att projektet står utan arbetare. Det är också angeläget, och jag noterar det, att det bliren proposition. Det är angeläget att den propositionen, som skall förändrastatstjänstemannalagens disciplinregler tUl det bättre, får jag hoppas -snabbt kommer på bord. Den nu aktuella händelsen visar att det ärbråttom med det. För övrigt lovade ämbetsansvarskommittén attöveriämna sitt slutbetänkande, men det har fortfarande inte kommit. Vi får hoppasatt utfästelserna av hålls bättre. Överläggningen var härmed slutad. Ang. vissa typer av disciplinstraff för anställda Ang. sysselsättningen i Vindelådalen, m. m. sysselsättningen i Vindelådalen, m. m. Herr arbetsmarknadsministernBENGTSSON erhöll ordet för att besvara i Agnas (m) den 16 januariframställda interpellation, nr 22, till herr industriministern, och anförde: i Agnas har ställt följandefrågor till industriministern. ViU statsrådetför att skingra den aktuella oron bekräfta att beslutet att bevara Vindelälvenligger fast? ViU regeringenpåskynda de åtgärder som vidtagits eller planeras för sysselsättningen iVindelådalen? Interpellationenhar överlämnats tUl mig för besvarande. Den första frågan vill jag besvara med att påminna om attstatsministern som svar på två enkla frågor gavriksdagen beskedet "att någon omprövning ej kommer att ske av regeringensbeslut att inte bygga ut ". Frågan om sysselsättningen i Vindelälvsområdet behandladesav . Av den redogörelse som lämnades i proposition nr 50 om medleni den fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten framgick att de åtgärder somsedan år 1967 vidtagits i Vindelälvsområdet, när de får full effekt, kommer attmedföra ett tillskott av nära I 300 nya permanenta arbetstUlfällen. Det är denregionalpolitiska stödverksamheten som ger dessa resultat. Vidare kan nämnasden sysselsättning som utbyggnaden av luktans kraftstation ger upphov till. I enlighet med förslag i den nämnda propositionen anslogriksdagen medel för att bygga ut väg 363 och vissa andravägar. Bland de planerade åtgärder som nämndes i propositionen var bl. a.kommunala sysselsättningsinsatser drivna med bidrag från staten. Sådanverksamhet är i gång i tre Vindelälvskommuner, nämligen , ochArjeplog. Regeringen har vidare uppdragit åt iVästerbottens län att bilda en samarbetskommitté med uppgift att ta initiativtill erforderliga åtgärder för utveckling av Vindelälvsområdet och att samordnaoch prioritera insatserna inom området. Kommitténs arbete bör särskUt inriktaspå satsningar som kan vara av betydelse för turismen. Det är aUtså en betydande verksamhet i gång för att stödjasysselsättningen i Vindelälvsområdet. Verksamheten kommer att fortsätta medall den skyndsamhet som är möjlig. Min riksdagskollega i Agnashar i en interpeUation stäUt två frågor angående Vindelådalen som statsrådetoch chefen för nu besvarat. i Agnashar tyvärr blivit förhindrad att ta emot svaret, och försynt som han är villehan inte besvära statsrådet med att sätta ut ny tid för svaret utan har bettmig att ta emot detsamma. Jag hoppas att varken talmannen eller statsrådet harnågot att invända emot det. Låt mig först på såväl i Agnas som mina egnavägnar få tacka statsrådet för det enligt min uppfattning klart formuleradepositiva svaret. Bakgrunden tiU i Agnas frågor är att Kungl.Maj:t dröjde Nr 32 med att meddela beslutet om att älven ickeskulle byggas ut, och den kommunerna hade storasvårigheter med sysselsättningen. Efter detatt beskedet lämnats och löftet om andra sysselsättningsfräm- - jandeåtgärder givits och, som vi nu också hört, igångsatts, spred sig en vissoptimism och framtidstro där uppe. Men när diskussionerna omenergiförsörjningen började märktes på nytt viss orobland befolkningen. Det var därför ansåg det angeläget att ettklart besked lämnades från regeringens sida. Det har vi nu fått i och med attarbetsmarknadsministern i sitt svar på den första frågan upprepatstatsministerns ord "att någon omprövning ej kommer att ske av regeringensbeslut att inte bygga ut ". Detta besked glädjer även migpersonligen, som som ledamot i dåvarande allmännaberedningsutskottet hade tiUfälle att tUlsammans med utskottet besökaVindelälvsområdet. Vi konstaterade då på utskottsresan vilken utomordentligtvacker och för turismen lämpUg natur som där fanns. Vi ansåg också att godamöjligheter för industrieli utveckling förelåg, inte minst tack vare den idogabefolkningen och tillgången på råvaror. Allt naturiigtvis under förutsättningav ett väl utbyggt vägnät, god trafikservice och regionalpolitiska satsningar. Beträffande andra fråga angåendesysselsättningen i Vindelådalen konstaterar jag med tiUfredsstäUelse beskedet isvaret, att den regionalpolitiska verksamhet som satts i gång där kommer att när den får fuU effekt - medföra ett tillskott av nära I 300 nyaarbetstillfäUen. Låt mig, herr statsråd, uttrycka den förhoppningen attstatsrådet och regeringen medverkar tUl att den fulla effekten möjligtuppnås. Slutligen fick vi också veta att regeringen uppdragit åtlänsstyrelsen att bUda en samarbetskommitté med uppgift att ta initiativ tiUytteriigare åtgärder. Jag hoppas att den kommittén snabbt kommer i gång medsitt arbete. I förhoppning om att de åtgärder som är på gångverkligen skapar de sysselsättningstillskott och den uppblomstring inomnäringslivet, turismen och forskningen samt på kommunikationsområdet som Vindelälvsområdetoch dess befolkning så väl behöver och är värda ber jag att påherr i Agnas och egna vägnar få tacka för det positiva svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Interpellation nr 42 ang. förmögenhetsbildningen Ordet lämnades på begäran till (),som yttrade: En ökad kollektivisering utgörsocialdemokratisk politik på förmögenhetsbildningens område som på så många andra områden. Ägandekoncentration på ett begränsat antal privata händer är förkastlig men en kollektivisering av ägandet kan bli än farligare. Det finns flera 61 Nr 32 orsaker tUl detta. Fredaeenden ' varnande framtidsskUdringar, avvilka några stycken nått litterär 1 mars1974 berömmelse, riktas stor uppmärksamhet på risken för den enskUda -------------------- människans ställning av en statlig maktkoncentration. Ett av de aUra viktigaste är dock en koUektivisering av sparande ochägande. Erfarenheterna från de länder som verkligen prövat sådana system visar,att de är oförenliga med frihet och oberoende. Ett decentraliserat ägande, dvs. en decentraliseradförvaltning av landets resurser, löser förvisso inte maktfördelningens aUasvåra problem men leder till en ökning i medbestämmandet som inte kan erbjudasav ett kollektivt ägande. En enkel illustration tiU detta är att den person somhar ett eget hem sannolikt utövar större medbestämmande över sin bostad än denperson som hyr hos ett s. k. allmännyttigt bostadsföretag. Men ett spritt ägandebefrämjar inte bara de enskilda individernas medbestämmande. Det kan också geen bättre social trygghet. Egna tillgångar utgör i skiftande skeden av tUlvaronen försvarslinje, som inte kan ges en lika individueU anpassning genom olikasamhäUeliga åtgärder. Hur mångskiftande former av stödåtgärder som änkonstrueras måste det ändå bh en byråkratisk och stelbent tillämpning. Denenskilda individens krav på självrespekt kan också bättre uppfyllas om haneller hon ges bättre, förutsättningar att reda upp svårigheter själv. Att dennasynpunkt inte kan viftas bort visas av att många människor även i svårttrångmål undviker socialhjälp. Erfarenheternabekräftar vidare, att de ekonomiska mål, som samhället uppställer, lättare kannås om man tar till vara de drivkrafter som enskUt initiativ och företagandeinnehåller. De försök som gjorts med statligt företagande har i vissa fallvarit helt berättigade, men de avslöjar också att statligt företagande satt isystem skulle ge en sämre resurstillväxt och därmed ge sämre förutsättningaratt nå de särskilda samhälleliga mål man har, mål som man i vissa faU kan viljauppnå just genom ett subventionerat statUgt företagande. Mot denna bakgrund ärdet olyckUgt att nyföretagandet sviktat och att de mindre och medelstoraföretagen fått relativt försvårade villkor. Detta är olyckligt från tvåsynpunkter; dels utgör de mindre och medelstora företagen och nyföretagandet enviktig käUa tiU framsteg, dels utgör de mindre företagen en företagsform som ärliktydig med ett mycket spritt ägande. För att möjliggöra en ekonomiskexpansion fordras rimlig avkastning på insatta resurser och för att tUlåta detrisktagande som en utbyggnad ofta är förenad med fordras en avkastning som gerunderiag för en hög självfinansiering. Men en sådan vinstnivå kan leda tillorättvisa förmögenhetsökningar på ett begränsat antal händer. För att mildradenna motsättning krävs åtgärder ägnade att åstadkomma ett mycket spritt ägandegenom Uvaktiga mindre företag och genom en spridning av de stora företagensaktier tUl stora löntagargrupper. Just dettaproblem, som består i motsättningen mellan kraven på tillfredsställande avkastning och rättvis fördelning, skulle man tycka kundelösas genom en kollektivisering av ägandet. Men ginge man den ° vägen skuUe det innebära, att manutsatte sig för den mycket stora risken att få den farliga form av ojämlikhet, som en alltför stark och Nr32 dominerande stat i förhållande till de enskUda människorna innebär. I debattenom den solidariska lönepolitiken, vinstnivån och ägandeför- i 3,5 1974 delningenhar framlagts ohka idéer innebärande en koUektivisering av------------- ägandet.Riskerna med sådana förslag bör uppmärksammas . Helt annorlunda vore detom man sökte sig fram på vägar som innebure en vidgning av det enskUda ägandetav företag tiU breda löntagargrupper. Som modell för en sådan decentraliseringav ägandet kan man ta Svenska arrangemang med aktiespridning tUlde anställda. Motsatsen utgör den . Inget tal om att denaktieköpande är "löntagarägd" och"löntagarstyrd" kan förta verkligheten, att den enskUda löntagarenhar ett tiU intet gränsande inflytande på denna fond och inget meddelägande idenna. Den ligger i statlig hand. Den utgör inte ett led i att spridamedinflytandet och ägandet. Att som i den socialdemokratiska poUtiken inte våga spridaägandet och göra det individueUt innebär en omyndigförklaring av löntagarna. Mot denna bakgrund skulle jag vilja rikta följande frågatUl finansministern: Anser finansministern att det finns anledning attframlägga förslag till åtgärder som kan kraftigt befrämja ett spritt,individueUt meddelägande som alternativ till ökad kollektivisering eller privatförmögenhetskoncentration? Denna anhållan bordlades. § 5 Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkande Nr 13 med anledning av till utskottet hänvisadeframstäUningar i propositionen 1974:1 om anslag för /75 underhuvudtiteln och dess verk m. m. Nr 1 i anledning av motion angående vårdnaden om barn utomäktenskap Nr 2 i anledning av motion om åtgärder för att undanröjaekonomisk diskriminering av äktenskapet Nr 3 i anledning av motion angående inskränkning imöjligheterna till godtrosförvärv Nr 4 i anledning av motion angående de homosexuellasfamiljerättsliga ställning Nr 5 med anledning av motion angående utbildningen avvapenfria tjänstepliktiga i barn- och ungdomsverksamhet Nr 6 med anledning av motion om avveckling avdrivmedelsransoneringen Nr 7 med anledning av motion om tjänstgöring iinternationellt biståndsarbete som alternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst 63 Nr 8 med anledning av propositionen 1974:8 angående rörligkredit för oljeköp, m. m. Nr 9 med anledning av propositionen 1974:16 om tillämpningav 2 § lagen (1973:861) om lokal kristidsförvaltning Nr 10 med anledning av propositionen 1974:17 med förslagtill lag om ransonering av stadsgas Nr 5 i anledning av dels propositionen 1974:1 i vad avservisst anslag för /75 till allmän försäkring m. m., delspropositionen 1974:15 med förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring jämte motioner Nr 4 medanledning av motioner angående skolhälsovården Nr 5 medanledning av motioner om utvärdering av anordningen fritt valtarbete på högstadium m. m. Nr 4 i anledning av motioner rörande vissa frågorbeträffande lagen (1972:435) om överiastavgift Nr 3 i anledning av motioner angående försäljningen avpyrotekniska varor Nr 5 ianledning av motioner angående markpolitiken m. m. Nr 6 i anledning av motioner om ändring i expropriations-och förköpslagstiftningen Nr 7 i anledning av motion angående planeringskrav förglesbebyggelse, m. m. Nr 8 i anledning av motion angående tillstånd enligtbyggnadslagen och miljöskyddslagen till vissa industrietableringar Nr 9 i anledning av motioner angående den ekologiska sakkunskapeni byggnadsnämnd samt om ökade möjligheter för enskilda personer att påverkaplanfrågor m. m. Nr 10 ianledning av motioner om ändring i byggnadsstadgan, m. m. § 6 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen av Nr 93 HerrWestberg i (fp) till herr justitieministern angående tidpunkten förproposition med anledning av förmynderskapsutred-ningens betänkande"Förmynderskap"; När kan en proposition väntas med anledning avförmynderskaps-utredningens är 1970 framlagda betänkande? Nr 94 (vpk) till herr utbildningsministern angående Nr 32 försöksverksamheten med "kabelvision "; Fredaeen den Hur serstatsrådet på de ekonomiska möjligheterna att i första hand j till årets utgång förlänga försöksverksamheten med "kabelvision------ Nr 95 () till herr handelsministern omåtgärder för att begränsa sortimentet på vissa varor: Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att begränsasortimentet på vissa varor? § 7 Kammaren åtskildes .