prot · FX0956 · 1974-12-31 00:00:00 — Utskottet pekar på att det totala beloppetför den sociala forskningen inom huvudtitel är så stort,15 miUoner kronor, att motionen bör kunna tUlgodoses inom ramen för dettaanslag. Det har vi ingenting att invända mot, utan vi anser att vårtmotionskrav på det sättet i praktiken är bifallet. Jag kanske skaU tiUägga att vi givetvis kommer att föUautvecklingen på området. Om det skuUe visa sig att man inte på detta sätt fårfram ett fastare underlag för stäUningstaganden till olika kontroversiellafrågor när det gäUer narkomanvården, kommer vi naturligtvis tUlbaka medytterligare krav på styrande insatser. Vi kan mte i längden tolerera ensituation, som kännetecknas av tyckande från skolor med så pass motstridigauppfattningar som fallet är inom narkomanvården. Här måste något görasför att skaffa fram ett bättre underlag. Även på en annan punkt har utskottet gått oss tiU mötes. Ifolkpartiets motion föreslås att skall begära ett förslag medanledning av fylleristraffutredningens betänkande och att detta förslag skallföreläggas årets riksdag. Utskottet understryker vikten av att förslag ianledning av detta betänkande möjligt föreläggs . Det innebäratt vi skulle få ett slut på det orimliga och omänskliga förhållandet att akutberusade personer tas om hand av polisen, finkas och straffas i stället för attges en adekvat vård för sin drogförgiftning. Det behövs en genomgripandereform, innebärande att vi får akutkliniker som kan ta hand om de människor somhar berusat sig på alkohol, narkotika eller andra gifter. Jag hoppas att detta förslag framläggs snart. Utredningensbetänkande Bot eller böter lades fram . När utskottet säger attförslaget nu skall komma möjligt tolkar jag det för min del så att detbör ske under innevarande år. Jag sade tidigare att det råder stor oenighet omprinciperna för narkomanvården, men det är klart att man ändå är ense om vissasaker. Det första är att de förebyggande åtgärderna är grundläggande. Därförbehövs det bl. a. större resurser till upplysning om alkohol, narkotika ochandra beroendeframkaUande medel. 1 motion och i vår reservationframhåller vi som vår mening att bör bifalla socialstyrelsensförslag, dvs. att mera anslås tUl upplysning om alkohol,narkotika och andra beroendeframkaUande medel än vad regeringen velat ochriksdagen tyvärr nu också har beslutat. Det är fråga om förberedda åtgärder,som skulle kunna verkställas men som alltså tyvärr inte kommer tiUstånd. En annan princip som det också råder stor enighet om äratt den som använder narkotika skaU komma tiU vård så snabbt som möjligt.Därför viU vi göra stora, nya insatser för att utöka den uppsökande verksam- heten ikommunerna just bland narkomaner. Vi har föreslagit ett nytt anslag på 5miUoner för detta. Utskottet går med en bit på vägen och föreslår att anslagetskall ökas med en halv miUon. Vi viU aUtså gå längre och begär ytterligarehöjning. I utskottet har vi också varit ense om att stödet tUlsjälva narkomanvården måste höjas. Vi från har inte fått medutskottet pä hela vårt förslag, och därför kvarstår vissa av våra krav somjag har nämnt här - men utskottet gör en rad betydelsefulla uttalanden på s. Där betonar utskottet att "en fortsatt kraftfull satsningpå narkomanvården måste ske och att det är nödvändigt att kommunerna ochlandstingen erhåUer ett förstärkt ekonomiskt stöd till verksamheten. mening är en översyn av formerna för statsbidragsgivningen ochinnehållet i statsbidragsreglerna på området så angelägen attkommunalekonomiska utredningens arbete inte bör hindra att en särskild översynkommer till stånd." Då bör man också, tillägger utskottet, se till att detblir ett lättöverskådligt system. Detta är utomordentligt värdefulla uttalanden, och om deförverkligas kan de ha stor praktisk betydelse. Utskottet understryker också att det bör "övervägasvilka principer som bör vara vägledande för bidrag till narkomanvård, som drivsmed annan huvudman än stat eller kommun", dvs. stiftelser och liknande.Utskottet tillägger att detta bör ske med skyndsamhet. Vi betraktar det här som en stor framgång för vår motion,och eftersom vi har fått enighet om kravet på en översyn av statsbidragsreglernaavstår vi tiUs vidare från att föra fram våra yrkanden om ändradestatsbidragsregler. Däremot vidhåller vi naturligtvis våra förslag när detgäller utökningen av antalet platser. Det råder numera enighet om värdet av frivUliga insatserpå det här området. Det är en enighet som har vuxit fram , ochanslaget har också successivt ökat efter pådrivande motionsinsatser, bl. Även i det här fallet kan man givetvis säga att det saknasvetenskapligt underlag, vUket det vore önskvärt att ha, men det finns mångavittnesbörd som talar om att enskilda organisationer kan nå praktiska resultat.I awaktan på ett vetenskapligt underlag är naturligtvis de vittnesbörden värdasamma tilltro som andra uttalanden och erfarenheter. Det är framför aUt under anslaget Bidrag tiU Länkrörelsenm. m. som stödet till de frivilliga organisationerna behandlas. Som herrÅkerlind påpekade är det bara fråga om en ökning som ungefär täcker kostnadsstegringarna,och det anser vi vara helt otiUräckligt. När det gäUer stöd till länkrörelserför alkoholmissbrukare och organisationer för hjälp åt läkemedelsmissbrukareföreslår tillsammans , medan regeringen baraviU gå med på 3,2 miljoner. Vi föreslår i vår motion och i reservation attriksdagen bifaller förslag, vUket alltså innebär en ökning med525 . Till andra ideella frivUliga organisationer som arbetarmed rehabilitering av människor med alkohol- och narkotikabesvär, t. ex. LewiPethrus' stiftelse och DKSN:s RIA-verksamhet, har man tänkt sig att anslå . Det är helt otillräckligt enligt vår uppfattning. Ungdoms- och nykterhet svärd, m. m. den 4 aprU 1974 Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. gen är detett framsteg att regeringen har givit ut ett cirkulär som gör det möjligt förde här organisationerna att få del av anslaget, även om de inte arbetar med s.k. nya behandlingsformer, men beloppet är för litet. Vi föreslår att man anslår1 miljon, dvs. en ökning med . Slutligen vUl vi också föreslå en ökning med en halv mUjonför nya vård- och behandlingsformer för sniffare av thinner och liknandepreparat. Totalt begär vi aUtså för sädana här insatser 1,9 miljoners ökning iförhållande till regeringens förslag. har här i motion ochreservation föreslagit en ökning med . Vi anser inte att dettUlgodoser behovet, framför allt inte när det gäller de frivUligaorganisationerna. Men vi kommer givetvis att i andra hand, om vår reservationinte skulle bifallas, att stödja det förslaget. Moderata samUngspartiets yrkande däremot innebär ingen reellförbättring. Eftersom man föreslår att de organ som har delatut dessa pengar skaU få göra det i fortsättningen utan bindningar, kan manförutsätta att det kommer att ske efter samma grunder som hittiUs. Det bliralltså ingen förbättring för dessa organisationer. Vi kan heller inte accepteraen linje som kanske skulle innebära försämringar för de länkorganisationer somi dag har bidrag och har haft det tidigare. Därför stöder vi inte den moderatareservationen. Det är beklagligt att vi inte har kunnat få en störreuppslutning omkring ett starkare stöd tUl detta viktiga frivUliga arbete. Med vad jag nu har sagt skall jag be att fåyrka bifall tiU reservationerna 11, 13, 14, 15, 16, 17 och 19. I detta anförande instämde i (fp). () kort genmäle: säger sig inte vilja gå med pånågon försämring för organisationer som har bidrag från länkrörelseanslaget.Men jag har ju också sagt att vi inte viU gå med på någon försämring för dem.Vi förutsätter att om det är någon av organisationerna som har fåttanslag och som skuUe få ett lägre anslag genom att man behandlar alla lika,så skall man höja anslaget så att de effekterna elimineras. () kort genmäle: Om man har den uppfattningen, så borde detväl ha varit möjligt att stödja våra yrkanden om en höjning av anslagen redannu. Man kan ju förutse att om man skaU tillgodose den verksamhet som herrÅkerlind tänker på - RIA-verksamheten, ' stiftelse och andra - såmåste anslaget höjas. Detta är ju inte någonting som rubbar den statsfinansiellabalansen. Därför är jag litet förvånad över att man inte har ansett detmöjligt, om man nu inte vUle ge den här frågan så hög angelägenhetsgrad som vihar velat, att åtminstone föreslå någon höjning av detta anslag. Fröken (): Jag skall mycket kort motiverareservationerna 18 och 21. Det är riktigt som utskottsmajoriteten påpekar har varit inne på det tidigare att anslaget tUl Länkrörelsen och tillorganisationer för stöd och hjälp åt läkemedelsmissbrukare fortlöpande höjts.Men behovet av åtgärder på detta område har ju också mycket starkt ökat. Isocialhuvudtiteln har anslaget för nästa budgetår uppräknats med 300 000kronor tUl . föreslås att bidraget till kommuneroch andra organisationer utgår oförändrat med , aUtså sammanlagt4 . I partimotion, nr 698, pekar man på de mycketvärdefulla insatser som görs av olika frivilligorganisationer Jag kan instämmai vad tidigare här har sagt om detta. I motionen nämns särskiltLänkrörelsen, åt läkemedelsmissbrukare och LewiPethrus' stiftelse för filantropisk verksamhet. Med hänsyn till dessa och andraorganisationers insatser föreslås i reservation 18 att anslaget på denna punktuppräknas med tiU sammanlagt . Därigenombifalles också yrkandet i motionen 1325 beträffande anslagets storlek, och iviss utsträckning också yrkandet i motionen 213. När det gäller frågan om statsbidrag till personellassistans för elever i särskolan är utskottsmajoritetens negativa inställningförvånande. Man hänvisar till ett uttalande som föredragande departementschefengjorde statsverksproposition. hade då föreslagitatt statsbidrag skulle utgå för personell elevassistans i särskolor, ochdepartementschefen awisade detta med motiveringen att sådan assistans skallanses utgöra en del av huvudmännens vårdansvar. Det finns verkligen anledning att fråga sig varförlandstingen skaU ha ett vidare ansvar än kommunerna i detta avseende. Tillkommuner utgår statsbidrag tiU personeU assistans för rörelsehindrade elever igrundskolan, men i särskolan utgår bidrag inte ens när den utvecklingsstördeeleven också är rörelsehindrad, Vi tycker att detta är fel och har givit uttryck för denåsikten i reservationen 21, och jag yrkar, herr talman, bifall tillreservationen 21 liksom till reservationen 18. Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. FmFRNKEL(fp): Jag viU säga några ord om min motion nr 1320om vidgad rätt till stöd vid inköp av bU för handikappade. Motionen avstyrks av utskottet med motiveringen attkommunalekonomiska utredningen genom tUläggsdirektiv får uppdrag att medförtur behandla frågan om statsbidrag tiU den kommunala färdtjänsten. Beslut omdessa statsbidragsregler skall alltså enligt utskottet fattas av årets riksdagså att de kan gälla fr. o. m. . Jag hoppas verkligen att ettförslag kommer att framläggas, så att det kan bli ett stöd till bilinköp ochatt detta skall kunna ges inte endast för arbetsresor. Även den som saknarförvärvsarbete utanför hemmet kan ju ha behov av egen bU. Ordföranden i utskottet sade Utet tidigare under debattenatt det är klokt att invänta utredningar innan man gör ett stäUningstagande.Jag kan håUa med honom om det, och därför har jag inget annat yrkande i Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. dag än detsom utskottet föreslär. Men jag är beredd att återkomma, om frågan inte blirlöst på ett sådant sätt som jag menar att den skaU lösas på. "Ett samhälle för aUa" är ju parollen förHandikappförbundens centralkommittés våroffensiv. Låt oss hoppas attkommunalekonomiska utredningens förslag gör det möjligt att nå en liten bit påvägen mot förverkligandet av detta mål. Motionerna 470 och 1061 tar upp utbUdningen av psykisktutvecklingsstörda . Det är ju den åldersgräns tUl vilken särskolepliktenenligt omsorgslagen kan utsträckas. Men enligt vår mening borde ett tillägggöras tiU omsorgslagen med en utvidgning av huvudmännens skyldigheter att gevuxna utvecklingsstörda utbildning. En gmndläggande tanke vid aU vuxenutbUdning är att man iförsta hand skaU söka nå de människor som har bristfällig utbUdning. Till demhör de utvecklingsstörda, som ofta mognar så sakta att de under sin uppväxttidibland inte ens kan tillgodogöra sig den mest elementära undervisningen, mendet händer ofta att de är i stånd till det senare, när de blir vuxna. Många utvecklingsstörda får genom studieförbundenscirkelverksamhet och genom kurser på olika folkhögskolor en mycket värdefullundervisning. Tyvärr når denna emellertid inte fram till alla. Det pågårdessutom, som utskottet konstaterar, med medel från enförsöksverksamhet med undervisning av de vuxna. I denna försöksverksamhetdeltar just nu halva antalet av de huvudmän som svarar för omsorgerna om deutvecklingsstörda. Vi menar att den här verksamheten bör byggas ut mycketsnabbt, så att alla huvudmän kan få ta detta ansvar. Vi tycker också att manbör skynda på och göra en utvärdering av försöksverksamheten, så att riksdagenhos Kungl. Maj:t kan begära förslag om att denna vuxenutbildning skall bli enreguUär skolform för de utvecklingsstörda. Med det,herr talman, ber jag att få yrka bifall tiU reservationen 22. I motionen 423 föreslås att statsbidrag skaU utgå tiU Deblindas förenings verksamhet för dövblinda. Föreningen beräknar att dessa kostnaderunder 1974 skall uppgå tiU . De döva har begränsade möjlighetertUl kontakt med andra människor, och är man därtill blind ärkontaktmöjligheterna ännu mycket mindre. Vi vet också att de dövbUnda t. o. m.har behandlats som mentalsjuka eller helt enkelt betecknats som mentaltutveckUngsstörda. De blindas förening har bedrivit verksamhetför -vuxna dövblinda. Erfarenheten från denna verksamhet har gjort att såvälskolöverstyrelsen som har startat undervisning fördem. Kostnaderna för den enskilde dövblinde bestrids av , men står för kostnaderna för dövblindkonsulent och för centraladministration av verksamheten. Vi i tycker att det är rimligt attstaten tar på sig ansvaret för dessa kostnader och att de alltså inte skallligga på De blindas förening. Med det anförda yrkar jag bifall tUl reservationen 23. HerrANDREASSON i (c): I socialutskottets betänkande nr 5 behandlasunder detta avsnitt även två motioner rörande den framtida användningen avKronprinsessan i . Det är dels en motion av fruEkelund och , i vilken hemställs att beslutar omstatligt stöd till sjukhuset i enlighet med vad i motionen anförts, dels enmotion av i och mig, vari hemställs att Kungl. Maj:ttar initiativ som syftar tiU att samhället även fortsättningsvis skall kunnautnyttja den vårdkapacitet som finns på sjukhuset. Kronprinsessans är ett rikssjukhus förhöggradigt rörelsehindrade psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar. Detdrivs av en från fristående förening med samma namn och har sålundafungerat som ett specialsjukhus inom omsorgsverksamheten. Sjukhuset är unikt isitt slag i och troligen även i , och det besöks avstudiedelegationer från länder såväl i som utanför denna världsdel.Sjukhuset har även särskola och bandageverkstad med stor kapacitet. Personalenpå KVS utgör genom sin mångåriga verksamhet på detta område ett väl trimmatteam, som känner sitt klientel och vet vad som erfordras för vården av dessabarn och ungdomar. Det ges också på KVS en allmänt erkänt god vård ochomvårdnad, som i hög grad uppskattas av föräldrarna. Genom en ökning av vårdresurserna i de olika landstingenför rörelsehindrade psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar har remitteringarnatiU och beläggningen på KVS successivt minskat. De knappa ekonomiskaförhållanden varunder landstingen arbetat har verkat i sammariktning. Från tidigare 124 vårdplatser har sjukhuset successivt trappats nedtill 112, 105 och 74 godkända vårdplatser. är det belagt medendast ca 45 patienter av denna kategori. I detta läge tillsatte , somfrån staten har övertagit det ekonomiska sistahandsansvaret för KVS från år1967 i samband med mentalvårdsavtalet mellan staten och , enkommitté för att utreda KVS:s framtid, och till denna kommitté adjungeradesäven ledamöter av direktionen för KVS. Utredningsarbetet inleddes med att man sökte finna envårdform som lätt kunde integreras med nuvarande verksamhet. Då skulle manfinna att ej alltför stora ändringar blev nödvändiga. Man kunde i stort settanvända samma personal och utrustning. Man utredde dels regionintresset förtrafikskadade med företrädesvis ortopedisk inriktning, dels möjligheten atterhålla sådana patienter från länets ortopediska eller kirurgiska kliniker sombehöver ortopedisk och/eller sjukgymnastisk behandling. Dessa strävanden fickemellertid negativt resultat. Vidare har kommittén hemstäUt om uppgifter från landetsomsorgsstyrelser beträffande behovet av vårdplatser, om nuvarande specialitetbibehålls vid sjukhuset. Av svaren framgår att behovet är ca 30 vårdplatser,men endast . och specialsjukhuset vUleteckna avtal om tUlsammans 13 vårdplatser. Anledningen tiU att man inteanvänder KVS uppgavs vara dels att man själv byggt ut sin egen verksamhet, delsatt man anser att vårddagskostna- Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. 7 protokoll 1974. Ungdoms- och nykterhetsvård, m. m. En utvärdering av gjord utredning visar att detta ej är enframkomlig väg, utan man måste söka andra vägar. Med anledning härav beslötkommittén utreda KVS:s lämplighet för psykiatrisk och/eller somatisklångtidsvård. Då enligt avtal med länslandsting skall taga hem sina patienter från S:ta i år 1976och från i hade behov av ca 100psykiatriska långvårdsplatser, för vUka nybyggnad i annat fall måste ske.Socialstyrelsen kunde emeUertid inte godkänna en integrering med nuvarandeverksamhet och psykiatrisk långtidsvård. Däremot kunde verksamheten bedrivasjämsides med somatisk långtidsvård. Kommittén undersökte därför möjligheten attöverföra nuvarande verksamhet till i , men detta skullemedföra kostsam nybyggnation vid det sistnämnda sjukhuset. anmälde också sittintresse för KVS då man behövde en anläggning liknande denna för vård ochrehabilitering. Det skulle varit utmärkt i kombination med sjukhusets nuvarandeverksamhet, men även detta projekt strandade. Stora ansträngningar har sålunda gjorts för att medbibehållande av en mindre avdelning med nuvarande verksamhet kunna fortsättaatt driva sjukhuset. Detta är ju också ett sysselsättningsproblem för de 150anstäUda, som givetvis i hög grad oroar sig för sin och sjukhusets framtid.Stor välvUja och erkännande av sjukhusets värdefulla verksamhet har möttutredningen från alla häll. Men några konkreta resultat har ännu inte uppnåtts. och hartillsatt en arbetsgrupp med uppgift att utreda den fortsatta verksamheten vidKVS. Arbetsgruppen hade sitt första sammanträde på KVS. Det är att hoppas att de olika utredningar ochöverväganden som sker skall kunna ge ett positivt resultat, så att delssjukhuset blir bestående för de anställdas skull, dels tiU sjukhuset kan knytasen mindre avdelning om ca 30 vårdplatser för den nuvarande verksamheten. Men idessa strävanden bör enligt min uppfattning även staten vara med. Det vardärför motionerna kom tUl. Som utskottet framhåUer är det riktigt att ansvaretför värd och behandling av rörelsehindrade psykiskt utvecklingsstörda barn ochungdomar, som remitteras till KVS, åvUar landstingen och de landstingsfriakommunerna och att det därför ankommer på dessa huvudmän att ta ställning tUlhur vårdorganisationen för denna patientkategori skall vara utformad.Men då man trots stora ansträngningar under ett par års tid inte lyckats lösaproblemen måste enligt min mening alla goda krafter medverka för att söka nå enlösning. Jag hade, herr talman, ursprungligen anmält reservation idetta ärende med hemställan att innehållet i motionerna skulle ges Kungl. Maj:ttill känna, men när jag sedan erfor att redan har ärendetför behandling och anmodat att avge yttrande i detsamma har jagnöjt mig med ett särskilt yttrande, där jag utgår från att Kungl. Maj:tnoggrant föUer den fortsatta utredningen av den här aktuella frågan och tar deinitiativ som kan erfordras. På förslagav herr andre vice talmannen beslöt kammaren uppskjuta Nr 56 denfortsatta överläggningen rörande punkterna 3047 i detta betänkan- den de samtbehandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden tiU 4 j 1974 § 15 Meddelande ang. plenum Sammanträdet torsdagen den 18 aprU,som enligt, den preliminära planen skulle börja eller 14, blir ettarbetsplenum som tar sin början . § 16Interpellation nr 68 om samordningsåtgärder beträffande posttrafiken i syfteatt spara energi Ordet lämnades på begäran tiU (), som yttrade: I samband med denstora omdaningen inom postverkets transport- och sorteringsorganisation somgenomfördes överflyttades avsevärda delar av posttrafiken frånjärnväg till landsväg. Skälen härför uppgavs i första hand vara att statensjärnvägar har svårigheter att tillmötesgå postverkets speciella krav om tågenstidslägen, tåguppehåll samt in- och utväxUng av vagnar. Vid samma tidpunktutökades även postflyget avsevärt på de längsta transportavstånden. Av den landsvägspostföring som förekommer inomexempelvis spridningsområde är uppskattningsvis mer än 90 procentutlagda på enskUda entreprenörer. Från fackligt håll har flera aktioner gjortsför att i möjligaste mån återgå tiU statens eget transportföretag, SJ. Kostnadsundersökningarhar gjorts i samband därmed men någon jämförande kostnadsredovisning har ejgjorts. Med den energikris som inträffade kan det synasvara besynnerligt att en stor del av postens transporter utföres medlandsvägsbilar, trots att Unjerna går paraUellt med järnväg. Även vissaflygpostlinjers existens kan ifrågasättas. På lämpligt sätt borde det slöserimed drivmedel som denna parallelltrafik medför motverkas. Varje verksamhet, av vilket slag den än vara må, börnogsamt pröva om energiresurserna är rationellt utnyttjade. bör gåi spetsen vid en sådan omvärdering och vidta aUa åtgärder i besparingssyfte. En övergång till järnvägstransport kan i vissa faU medföraen viss serviceförsämring, t. ex. genom förlorad övernattsbefordran av A-post.Övernattsbefordran förekommer inte heUer nu tiU alla delar av landet. Sådanaservicenedsättningar torde dock till stor del kunna elimineras genom ett merplanmässigt samarbete mellan berörda verk. I en debatt i denna fråga i kammaren i början av decemberförra året förklarade kommunikationsministern bl. a. att regeringen mot bakgmndav energisituationen inte var främmande för tanken att vidta åtgärder i syfta att uppnå besparingar. Även om det alUjämt råder oklarhet Nr 56 beträffande energikrisens fortsattautveckling har dock, sedan den nyss Torsdaeenden nämnda debatten fördes, underlaget för framtidsbedömningar i vissa 4 aoril1974 avseenden blivit fastare. Uppenbartär exempelvis att man kan räkna med -------------------- att det höga kostnadsläget för i första hand importerad energi blir Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag omkammarens medgivande att tiU herr kommunikationsministern framstäUa föUandefrågor: för kammaren redovisa vilka samordningsåtgärder de iinterpellationen åsyftade verken vidtagit för att spara energi? Vilkaytterligare åtgärder överväges? Anser statsrådet postflygturerna, exempelvis på linjenKarlstad , helt oumbärliga? Denna anhållan bordlades. § 17 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr86 angående skyldighet att använda bUbälte. § 18 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 1688 av fröken m. fl. Nr 1689 avherrar i Stenkyrka och i Nr 1690av herrar i Ägnas och Nisser Nr 1691av herrar i Agnas och Nisser Nr 1692av m. fi. Nr 1693av i m. fl. Nr 1694 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken Nr 1695 av i m.fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:47 angåenderiktlinjer för kursverksamheten vid statens industriverk, m. m. Nr 1696 av herrar ochHörberg avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:70 med förslagtUl abortlag, m. m. Nr 1697 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:73 med förslag tUl lagom bevarande av bokskog, m. m. Nr 1698 av iHolmgården m. fl. avlämnad i anledning av Kungl.