prot · FX0966 · 1974-12-31 00:00:00 — Gör mandet borde man kunna erkänna, att det är både samhällsgagneligt ochföretagsekonomiskt fördelaktigt om bränsle kan sparas somett resultat av den tekniska utveckling som fusionen siktar tUl. Att ocksåtransport och distribution kan bli bUUgare har vi fått klara siffror på närutskottet besökte företaget. I skarp kontrast mot den bedömningen att fusionen skullesakna nämnvärda företagsekonomiska fördelar står Cementas och Gullhögensuppfattning att en koncentration var en nödvändighet. Inte minst deanstäUda har visat förståelse för den uppfattningen. Man pekar på att man också i våra grannländer har insettnödvändigheten av stordrift. I finns bara en tillverkare avcement i stället för de tre som tidigare fanns. Denne tiUverkare planerar nuatt gå in i en grupp med största cementtillverkare. Produktionskapacitetenbara i den gruppen skuUe bli nästan den dubbla mot den svenska kapaciteten.Utöver detta har norrmännen planer på en ny fabrik, närmast avsedd för exportav en produktion svarande ungefär mot två tredjedelar av vad vi producerar härhemma. Statsminister fick säkert ett besked vid sitt Polenbesök för någraveckor sedan att polackerna projekterar mycket stora cementugnar. På tal om export bör det också sägas, att det särskildayttrandet från centerpartihåll nog tar litet lätt på möjligheterna tUlimportkonkurrens. Cementa har redovisat att det inte kostar mer att fraktalöscement till sjöss på en sträcka som den från tiU än att perbil ta partiet från tUl . Det betyder att varje kustlokaliseradcementfabrik vid sådana finns det många och kommer att finnas ännuflera utan bekymmer för fraktkostnaden kan konkurrera med svensktillverkadcement till våra ostkusthamnar och att vår västkust på samma sätt kan ta emotbUligt fraktad cement från fabriker vid . Sådana besked ger bakgrunden tUl vad branschfolket hävdar,nämligen att fusionen varit en förutsättning för att svensk cementproduktion påsikt skulle kunna hävda sig. Det har sagts här att fusionen kom tUl stånd utanatt industriministern kände till att så skuUe bli fallet. Det är ett felaktigtpåstående. Industriministern har själv vid en presskonferens talat om att budetgick tiU staten med frågan huruvida staten var intresserad av att förvärvaGullhögen. Industriministern var också informerad om att det fanns utländskaintressen som skuUe kunna komma i fråga när staten hade sagt nej. Först itredje hand blev det fråga om att Cementa skulle gå in som köpare. Industriministern gjorde tydligen samma bedömning sombranschfolket, nämligen att en koncentration var nödvändig för att man skullekunna garantera att den svenska produktionen skulle hävda sig. Är denbedömningen riktig bör man kanske vara litet mer återhållsam än vad t. ex. enaggressiv tidning varit då den kaUat industriministern för"monopolmakare" och krävt att skulle ställa misstroendevotummot honom för hans agerande. Det ärförvisso en kompUcerad fråga. A ena sidan ligger det onekligen risker ien inhemsk monopolställning som tUlverkare. Å andra sidan är det nödvändighetenav att hävda den svenska konkurrenskraften. Att detta inte skall fä gå ut överkonsumenterna, att priset för cement i landet inte skall håUas högre ännödvändigt är krav som vi alla som konsumenter ställer. Men det är också frågaom det intresse för fri konkurrens som vi hyser oberoende av partitiUhörighet. Utskottet har funnit den lösning som föreslagits i propositionenacceptabel. Från de moderata representanternas i näringsutskottet sida har viinte funnit anledning tUl några särskUda yttranden i sammanhanget. Vi har utanytterligare broderier skrivit under på de formuleringar som blivitutskottsmajoritetens. Förvärv av aktier i HerrWIRTÉN (fp); Till detta betänkande har jag fogat ettsärskUt yttrande i vUket påpekas hur vi från harkritiserat den pågående koncentrationstendensen inom näringslivet. Vi ser densom ett klart hot mot viktiga konsumentintressen. För sedan redovisade jag i en interpellationsdebattmed handelsminister angående konkurrensbegränsningslagens brister hurutvecklingen varit inom bryggerinäringen. Man kan finna enliknande koncentrationsbild inom åtskUliga branscher. Den finns förglasemballage, glass och flera andra sektorer inom livsmedelsindustrin. Och denfinns inte minst inom cementindustrin, vUket har framgått av den fördadebatten. Där har vi som också här konstaterats ett faktiskt monopol. I utskottets skrivning slås också fast: "Utskottetsaknar inte förståelse för den negativa syn på cementmonopolet som kommer tilluttryck i motionerna." Vi kan således notera att vår kritik har fått ettbrett erkännande. Det är bara att beklaga att staten, dvs.industridepartementet, tydligen aktivt medverkat tiU att monopolet kommit tiUstånd. Monopolet gäller cementtillverkningen. Men ärsynnerligen vältäckande inom hela byggmaterialindustrin. Det framgår mycket braav utskottets recitdel. Via dotterbolag och dotterbolag tUl dotterbolagen tarEuroc-koncernen hela byggsektorn i ett enda stort famntag. Associationen bläckfisks mångarmade grepp är omedelbar. I detta förhållande ligger i sig en risk. Diskrimineringav vissa köpare med sämre pris eller sämre leveransservice kan uppstå. Andranackdelar med monopol är att den priskonkurrens som tidigare fanns sätts urspel. Man kan visserligen med rätta påpeka att cementproduktionen även tidigarevar nära monopolet. Men det var dock två producenter på marknaden och mankunde, som funnit i sina undersökningar, påvisa enpriskonkurrens främst genom rabatt-givning, som kan befaras upphöra. Det ärinte realistiskt att räkna med någon potentieU konkurrens från nyetablering.Och importkonkurrensen på cement är och kommer nog att förbli ringa.Beräkningar visar att transportkostnaderna för cement från utgör av det svenska priset. Jag tycker att det kan noteras efter vad herrRegnéll sade om den förbättrade konkurrenssituation som han menade att Förvärv av aktier i cementfabrikerutefter kan ha. Här är det dock en betydande transportkostnad,och det är klart att detta utgör en hämsko. Den aUvarligaste risken med monopolär kanske ändå att erfarenheten visar att bristande konkurrens kan leda tillatt effektiviteten i vid bemärkelse blir mindre. ViUan att sänka kostnadergenom att förbättra produktions- och distributionsmetoder tycks försvagas. Från sådana här utgångspunkter är det verkligen beklagligtatt fusionen mellan med gällande konkurrensbegränsningslagtycks vara oåtkomlig. Vi har från försökt få riksdagsbehandlingenav uppgörelsen meUan staten och Cementa uppskjuten i awaktan på en eventueUprövning av huruvida den här fusionen kan bedömas medförasådan skadlig verkan som avses i 5 § konkurrensbegränsningslagen. Men då dettaav formella skäl, som finns redovisade i utskottsbetänkandet, inte tycks varamöjligt har vi sagt oss att det ändå är bättre att godkänna ett avtal sommedger staten ett visst inflytande över företaget än att halsstarrigt säga nejtiU det. Monopolet är likafullt ett faktum. Med detta konstaterande skulle jag kunna sluta. Men, frutalman, jag skall be att få göra ett par tUlägg. För det första visar den här affären än en gång hurviktigt det är att vi snabbt får till stånd den översyn avkonkurrenslagstiftningen som har krävt och som nuhandelsministern utlovat. Samhällets nuvarande instrument för att förhindra depågående koncentrationstendenserna är alldeles för trubbiga. För det andra vUl jag fästa uppmärksamheten pä vadutskottet anför i slutet av sitt betänkande. Där sägs att det nu gäller att haen noggrann uppmärksamhet på vad som händer inom byggnadsmaterialindustrin. Detär angeläget att så sker för att inte viktiga konsumentintressen i förstahand bostadskonsumenternas skall komma i kläm. Jag har,fru talman, inget annat yrkande än utskottets. HerrSVANBERG (s): Jag kan inledningsvis framhålla att viegentligen måste ha fått fram ett salomoniskt och bra betänkande, eftersom bådevpk och tycker att det inte är bra. De brukar ju säUan stå på sammasida. Men dessutom har alla hittiUsvarande talare i debatten varit missnöjdamed det träffade avtalet. Också det förhållandet är ganska positivt, eftersomalla som säger detta ändå vUl godkänna avtalet. Jag tycker ändå att det är mera ruter i både iTyresö och . i vågar säga att han är helt emotavtalet rhedan säger att han är för det. Av de två andra talarnaanför i Glömminge att han visserligen vill godkänna avtalet menatt han varit tveksam. Han tycker inte att det är bra med monopol och med ettsådant här avtal, men han godkänner det ändå. Varför mäste man göra alla dessaslingerbultar i stäUet för att som utskottet säga; har denna fusiongenomförts utan att staten tagit initiativ till den. Vi finner skönhetsfläckari sammanhanget men menar att vi kan godta fusionen. Vi har att väUa mellan attgodkänna avtalet och att helt förkasta det. Varför kan man inte utan omsveperkänna detta? Jag kan liksom dessa tidigare talare säga, att ingen avoss som i utskottet trängt in i denna fråga är glad över att få ett monopoleller vUl medverka tUl ett sådant. Men jag tycker inte att man skall måla hinpå väggen på det sätt som man gör då man säger att vi nu skulle vara helt ihänderna på Cementa när det gäller prissättningen. Om man skall lita tillpriskonkurrensen, bör man dock komma ihåg att denna redan förut var ganska såliten på den svenska cementmarknaden. Euroc svarade för avcementleveranserna i landet och var helt prisledande på marknaden. Jag viU i detta sammanhang ta upp en fråga som ställts avherr i . Han undrar om det inte är litet genant att jämställa NOmed Euroc. Vi säger att vi låter stå öppet vem som har rätt beträffande vUkengrad av konkurrens som rått före samgåendet. Jag skulle kunna uttrycka det säatt inte heller denna konkurrens egentligen har funnits. I det avseendet är detnu aUtså en mycket liten skillnad mot tidigare. Efter att ha gjort dessa konstateranden vill jag peka pånågra andra förhållanden i sammanhanget. Det har framhållits att staten intetagit initiativet tUl fusionen mellan de två företagen och inte haft attgodkänna eller inte godkänna denna. Men staten har inte heller funnit att denbort ingripa genom att överta hela Eurockoncernen. Vi är dock inte helt i händerna på denna koncern. För detförsta har vi en kontrollmyndighet som heter statens pris- och kartellnämnd.Det finns för det andra stora möjligheter att importera cement tUl Sverige.Staten har genom ledamöter i styrelsen fått betydligt större insyn ochinflytande i företaget än vad den ringa aktiepost som staten har i företagetmedger. Staten har fått rätt att utse revisorer, osv. Dessutom pekar utskottetpå att kammaren helt nyUgen beslutat anta ett förslag om översyn avkonkurrenslagstiftningen. var inne på det. Allt detta tillsammans bidrar ändå till att begränsa deeventuella skönhetsfläckar som finns i det här sammanhanget. Jag vill dessutomframhålla att det inte är staten eller industriministern som är ansvarig fördessa skönhetsfläckar utan de två företag som går ihop. Nackdelarna är ändåinte av den arten att beslutet helt måste fördömas. Vi har bara att ta deteller icke ta det, och vi tror att det hela skall gå att klara ändå. Utskottet säger mot slutet något som jag gärna villpoängtera: "När utskottet sålunda ställer sig bakom förslaget ipropositionen vill utskottet kraftigt betona vikten av att staten aktivtutnyttiar de möjligheter att hävda olika samhäUsintressen som avtaletger." Man bör väl ändå säga ifrån, att staten inte bara skall sitta därmed en gisslan i styrelsen, som det sägs i vpk-reservationen. Att påstå att detär den rollen som statens representanter skulle komma att spela tror jag är attmåla hin på väggen. Vi finner ändock att det avtal som redovisas i Kungl.Maj;ts proposition bör kunna godtas. Helt klart är att det har vissa fördelarur produktionssynpunkt - stordrift osv. Jag tror också att möjligheten attanvända monopolet för att skörta upp den svenska allmänheten är begränsad.Samhället har all anledning att finnas med i den här verksamheten, att fortlöpandekontrollera vad som händer, att vara observant och vidta åtgärder för att vridadet hela till rätta om det behövs. Förvärv av aktier i Förvärv av aktier i Med dessa ord ber jag, fru talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Låt mig också säga ett par ord om reservationen 2, där manföreslår ett förstatligande av Euroc, Det är vpk som önskar attstaten helt enkelt socialiserar hela detta företag, som inte bara sysslar medatt göra cement utan har en väldig massa andra verksamheter i gång på helabyggmarknaden och delvis också arbetar utomlands. Utskottet har inte funnit att man i den här branschen harnågon anledning att vidta en så drastisk åtgärd som att socialisera Euroc. Vitror inte att det skulle vara den mest effektiva åtgärd som kan tänkas i dethär sammanhanget. Även på den punkten yrkar jag bifall till utskottets förslag. HerrWERNER i (vpk): Efter att ha hört försvar förutskottsmajoritetens betänkande gör jag den reflexionen att dagens socialdemokraterinte minst verbalt är betydligt blekare än vad 1940-talets socialdemokratervar. Då hävdade de, i varje fall i efterkrigsprogrammet av : "I defall, då hela produktionen domineras av ett företag eller en sammanslutning avföretag, eller då en konkurrerande produktion kan anses oekonomisk bör däremotde existerande företagen överföras i samhäUets ägo." Att några sådana tankegångar inte besvärar vare sigregeringen eller är helt klart. Men hur tror ni att ni skallkunna klara de nuvarande förhållandena på bostads- och hyresmarknaden, om niutgår ifrån att de s. k. marknadsekonomiska krafterna skall styra utvecklingen?Det är ju det förhåUandet som kommer till uttryck på område efter område. Hela koncentrationen av kapital och produktionsresurser,som har ägt rum framför allt och fortfarande pågåroch som kombineras med stora markförvärv, särskilt i tätortskommunerna, är juoacceptabel, därför att den ger det privata näringslivet ett helt dominerandeinflytande över byggnads- och bostadspolitiken. Vid alla tillfällen när vi från vårt parti tar upp de härfrågorna det är likadant hänvisar man till statliga utredningar ochtill att man håller problemen under observation. Men vilka resultat har allautredningar avsatt i form av konkreta åtgärder? Ja, inte har de på någrapunkter inneburit ett ökat samhälleligt inflytande över dessa nyckelgrenarinom den svenska materialproduktionen. I stället har man från regeringens sidatagit initiativ till ytterligare koncentration och monopo-lisering; och i ochför sig kan väl sägas att det är en konsekvent linje som man fuUföUt ända sedan1947, när man tUlsatte en utredning, men sade: "får nilägga ned ert arbete". Dagens betänkande går ju helt i samma anda. I fråga om inflytandet upprepar ungefär vadindustriministern sade i interpellationssvaret tUl mig och hösten. Han hävdar att staten har ett betydande engagemang i byggnadsämnesindustringenom Statsföretagskoncernen, bl. a. genom av aktierna i och genom statens innehav av omkring 11 procent avaktierna i bruk. Efter överenskommelsen mellan staten att inneha av aktierna i . Det är väl, , inte några särskUt imponerandetag från regeringens sida. Och inte förändrar det väl på något avgörande sättägarstrukturen inom den tunga delen av den svenska materialindustrin? Tvåstyrelseledamöter och en revisor jämte suppleanter i Cementa och Gullhögen det är tUlräckligt för , och regeringen ochbetraktas som ett avsevärt inflytande inom en nyckelindustri. Lycka till, herrSvanberg, på den vägen! Jag tycker att näringsutskottets ordförandevar ganska blygsam och hade låg målsättning för arbetet i vårt utskott när hansade att det är bra om alla är missnöjda med ett betänkande. Vi skulle nogkunna ha litet större krav på arbetet. Jag skall ändå gärna erkänna att jagtror att i det här fallet även utskottets ordförande känner en viss besvikelseöver utgången, men det får han väl i så fall själv vittna ytterligare om ifortsättningen. säger att vi försöker slingra oss runtfrågan och ändå är med på beslutet. Jag har i mitt första inlägg redovisatvarför vi tvingats att vara med på detta. Vi har i utskottet talat om deformella grunderna för att vi inte nu kan awakta en prövning av ,vUket jag egentligen tycker skulle vara det riktiga för att se om detta inte,som jag sade förut, står i strid med 5 § konkurrensbegränsningslagen. Men därär vi ställda, och då säger jag att det är bättre att vi kan vara med påavtalet och få den insyn som det ändå medger än att bara stå vid sidan om. Jaghar också påpekat att detta visar att vi nu måste få till stånd den översyn avkonkurrenslagstiftningen, som vi har krävt. Utskottets ordförande finner en tröst i att SPK finns, ochdet är väl jag har ingenting att invända mot det resonemanget. Detta är ettinstrument som kan vara användbart för att kontroUera att inte priserna rörsig på ett omotiverat sätt inom monopolets verksamhetsområde. När man tar del av vad sade i en intervju iDagens Nyheter , så undrar man om inte också, som jag härinledningsvis sade, utskottets ordförande är litet besviken på utvecklingen.Herr säger i denna intervju att vi har en litet söndagsskolmässigtsnäll inställning till koncentrationsutvecklingen inom svenskt näringsliv.Vidare säger han att om vi känt tiU cementfusionen, hade vi nog formulerat ossannorlunda. Vad i detta uttalande syftar pä är just den lågaambitionsnivå som utskottet hade det året i fråga om kravet på en översyn avkonkurrenslagstiftningen. Då awisade utskottsmajoriteten det kravet frånfolkpartiet. Det är senare som man har insett att det är nödvändigt att få denöversynen till stånd, och därför tror jag som sagt att även hartänkt om något i de här frågorna. Det kan väl också sägas att i den intervju jag citeradesätter upp som viUkor för att vara med på ett avtal med Euroc att Förvärv av aktier i Nr 66 staten skulle ha avaktierna. Onsdaeen den 1" '1' " talman, skullejag bara viUa påpeka att även av Cementas 24 april1974 yttrande framgår det klart attindustriministern har haft sitt finger med i --------------------- det här spelet och måste anses vara rätt ansvarigför att monopolet har Förvärvav aktier kommit tiU stånd. Om jag skall börja med , tycker jaginte att det är så låg målsättning om man säger att alla är missnöjda men allaär ändå med på förslaget. Det kan inte vara sä förfärligt dåligt om ni i allafall godtar det med ett undantag, och det är vpk. Sedan sade något väldigt lustigt: Vi har juvarit med på detta, men jag har redovisat varför vi är med på det. Men, herrWirtén, det gäller väl i och för sig alla. Här har vi inte att väUa mellan attlåta NO yttra sig om förslaget eller göra på det ena eller andra sättet. Vi haratt ta det här avtalet eller säga nej till det, och i det sammanhanget harfolkpartiet sagt ja liksom de andra har sagt ja. Jag förstår inte varför vi dåskuUe hålla på och tvista om vem som sagt ja mest eller minst, eller vad det ärfråga om. Vi har haft att välja, och då har vi valt på samma sätt. säger att jag i uttalat att vikanske haft en söndagsskolmässig inställning tUl konkurrenslagstiftningen. Ja,det där kunde vi diskutera väldigt mycket. Låt mig bara säga två ting. Det enaär att vi har biträtt ett förslag om att man skall skärpa konkurrenslagstiftningen.Och den är något som bör finnas i ett samhälle som så helt är uppbyggt på enmarknadsekonomi som vårt. Min grundinställning är litet annorlunda. Jag kanskeinte är så intresserad av att bygga ut marknadsekonomin ytterligare utan sermöjligheter att gå en annan väg. Men i dagens läge kan vi inte göra detta, ochdärför biträder jag det föreliggande förslaget och säger att jag kan varaöverens med . Vi bör skärpa vår konkurrenslagstiftning, men på sikthjälper inte det heller helt och hållet. i säger att dagens socialdemokrater ärbleka eller svaga - jag kunde inte riktigt uppfatta vad han sade jämförda med1940-talets, för dem var det krut i: de skrev efterkrigsprogrammet. Ja, vadskall vi inte då säga om dagens kommunister? De har äntligen hunnit ifattvårt efterkrigsprogram . Där är de ; längre har de aldrigkommit i detta sammanhang. Det finns ändå några som har drivit efterkrigsprogrammetoch gått vidare i det här arbetet. Det är socialdemokraterna. Vi fastnar inte iatt i varje situation läsa en katekestext och säga att just på det här sättetskall det se ut. säger: Hur tänker ni klara byggmarknaden ochhela bostadssituationen om ni skall lita till marknadskrafterna? Det är ju de som bestämmer allting, menar . Ja, det här måste vara en underlig marknad. Man kan inte öppna en borgerlig tidning åtminstone inte en moderat tidning utan att finna belägg för att varenda pinal på det området är socialiserad. Det är samhäUet och staten som bestämmer allting, heter det. Men det kan inte vara så att samhället-staten och 186 marknadskrafterna bestämmer allting. Jag tycker att man återigenfår resonera som så, att eftersom ni bägge som företräder helt olika synpunkterinte tycker om förslaget måste det ändå vara någorlunda vettigt. Och jag skulle viUa rekommendera , som ändå är envettig karl, att försöka komma loss ur den metod som han använder när han skallkritisera dagens socialdemokrater. Han jämför oss inte med dagens vpk-are utanmöjligen med några heroer som fanns - socialdemokratersom var alldeles utomordentliga människor. Men hur ser dagens vpk-are ut, omvi skall jämföra oss med dem? Förvärv av aktier i i (vpk): Jag sade, , att det var verbaltsom 1940-talets socialdemokrater var litet friskare än dagens socialdemokrater.Det är ju en avsevärd skillnad. Sedan, , skall vi debattera bostadspolitikeni annat sammanhang, och den frågan kan väl och jag fortsättadiskutera då. Men senaste inlägg förändrar ju ingenting isak i den fråga som vi diskuterar. Det beslut som här talatsig varm för innebär att ni accepterar och förstärker cementmonopolet, nisätter er lit tUl minoritetsrepresentationen på två representanter och enrevisor i Cementa och Gullhögen, och ni anser att ni avaktiekapitalet har skaffat er ett inflytande i cementrörelsen som är avsevärt.Ni sätter er lit tiU SPK och till att Cementas försäUningsvillkor skall varaöppna. Kort sagt, , gör ni halt inför ett privatkapitaUstisktmonopolvälde inom en av våra viktigaste basindustrier. Därigenom avstår niifrån att medverka tiU att bryta den allt snabbare integrationen inombyggnadsämnes- och byggbranscherna med två av våra största banker i bakgrunden. Detta är den väg som och hans partivännerhar valt . Men, , den vägen kommer säkert att bli knagglig,och den kommer nog inte heller att gå till historien som ett av den svenskasocialdemokratins stora nummer när det gäller att leva upp till vad ni ihögtidliga sammanhang hävdar i partiprogrammet. Där säger ni att det gäller attlägga bestämmanderätten över produktionen och dess fördelning i hela folketshänder. Jag skulle kunna avsluta dennadebatt med att säga: Godnatt, ! HerrSVANBERG (s): Jag blev litet ängslig när iTyresö bögade ägna sig åt historieskrivning. Jag tror att det är det sista somhan och hans partivänner skall ägna sig åt. De har försökt det väldigt mycket iandra sammanhang, och då har de alltid sett till att den historieskrivningenhar blivit just sådan som dagens makthavare gillade, inte som verkligheten harvarit. Om får skriva socialdemokratins historia, så kommer detsäkerligen att gå på samma sätt. Då kommer han att framställasocialdemokraterna som bleka och svaga - och allt vad här sade -och vpk som heroer, när kommunisterna i verkligheten inte har Förvärv av aktier i betyttnågonting i sammanhanget. Sedan sade godnatt tiU mig, och jag skall intereplikera på det på annat sätt än att jag har lust att säga god morgon tiU herrWerner, eftersom han tydligen är väldigt yrvaken. Längre har han inte kommit iden här frågan. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. M o m. M o m. Propositioner gavs på bifaU tUI dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTyresö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: