prot · FX0971 · 1974-12-31 00:00:00 — Men det sista socialministern sade i svaret tycker jagverkar uppmuntrande, och jag är därför nöjd med det besked jag fått frånsocialministern. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. utbyggnaden avden kommunala barntillsynen Herr socialministern erhöllordet för att besvara ' (vpk) i kammarens protokoll för den 18 aprilintagna fråga, ru 155, och anförde; Ang. utbyggnaden av den kommunala barntillsynen 2 protokoll 1974. Ang. utbyggnaden av den kommunala barntillsynen Fm har frågat om det ringa utnyttiandetav de förstärkta möjligheter till utbyggd barntUlsyn, som de förbättradestatsbidragen borde ha medfört, bör föranleda förslag om faststäUda normer försådan utbyggnad i landets kommuner, eller om jag överväger annat initiativ isamma syfte. Med anledning av oroande rapporter om enminskning av utbyggnadstakten för daghem och fritidshem beslutade på regeringens förslag att de statliga anordningsbidragen förbyggande av daghem och fritidshem skuUe fördubblas från tUl 12 000kronor per plats för sådana platser som började byggas den 15oktober 1973den . beslutades att statsbidragen tilldriften av daghem och fritidshem skulle höjas betydligt fr o. m. iår. Det är givetvis viktigt att kommunerna utnyttjar dessa ökadestatsbidragsmöjligheter, och har uppmanat kommunernadärtill. Man kan nu börja att avläsa en ökad utbyggnadstakt. Jag kan nämna attsocialstyrelsen redan har beviljat anordningsbidrag för flerdaghemsplatser än . Jag kommer Uksom hittillsatt noga följa utvecklingen. När det gäller den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgenvill jag erinra om att kommimerna enligt den av förra årets riksdag antagnaförskolelagen fr. o. m. skall utarbeta en plan för förskoleverksamhetensutbyggnad. Förskoleplanen, som skaU antas av kommunfullmäktige, skallinnefatta dels en redovisning av behovet av förskolor, familjedaghem och annankompletterande förskoleverksamhet inom kommunen, dels en redovisning av ivilken utsträckning och på vilket sätt behovet skaU tillgodoses. Planen skallavse en period av . Fm (vpk); Jag skall be att få tacka herr statsrådet för svaret. Min fråga är föranledd av en utbredd oro för stagnation iutbyggnaden av barntillsyn. fanns 55 000 daghemsplatser i ; detskulle ha behövts 300 000. fanns det 15 000 fritidshemsplatser; detskulle ha behövts 200 000 sådana. Så stor är nämligen förvärvsintensitetenbland småbarnsmödrar. Man har höjt det statliga driftbidraget vid åtskilligatUlfällen, och från sker en ny höjning av driftbidragen tUl per daghemsplats och till per fritidshemsplats.Dessutom sker då en kraftig höjning av anordningsbidraget, och statsbidraget äri år per plats, dvs. nästan hela byggkostnaden. Varför bygger då kommunerna inte ut barntillsynen närbehovet är så stort, och när pengar ställs tUl kommunernas förfogande frånstaten? Det fmns uppgifter som säger att hälften av de statliga bidragen eller nära - ligger outnyttiade och väntar pä att blianvända för barntillsynsutbyggnad. Med nu nämnda ökade bidrag skulle kommunerna kunna höjaantalet platser utan att detta skulle medföra ökade driftkostnader.Det räcker tydligen inte med enbart ekonomiska stödåtgärder och allmänna rekommendationer till kommunerna i detta fall. behövsuppenbarligen en lagstiftning som ålägger kommunerna att tillgodose behovet avbarntillsyn. En sådan lagstiftning på barntillsyns-området borde vara likasjälvklar som lagstiftning på andra områden, t. ex. i fråga om kommunersskyldighet att bygga skolor och parkeringsplatser. Det går inte att lita tUlkommunernas goda vUja härvidlag, för den viljan saknas med nuvarandesammansättning av våra kommunala beslutsorgan, som har det yttersta ansvaret iden här frågan. Det är mot bakgrund av detta som jag har riktat en vädjanom en vUjeyttring och en förfrågan till herr statsrådet hur Ni ser på frågan omen lagstiftning i syfte att undanröja de brister som finns på barntUlsynensområde. En av de viktigaste delarna i höstens beslutom den allmänna förskolan var lagbestämmelserna om att kommunerna skulleutarbeta en plan för förskoleverksamhetens utbyggnad. kommertiU hösten att gå ut med vägledande information tUl kommunerna för utarbetandeav sådana planer. Informationen bygger på ett antal försök att beräkna behovetav förskoleplatser som gjorts i några kommuner. Avsikten är att kommunema medledning av det materialet skall utarbeta förskoleplaner som kan antas avkommunfullmäktige . Jag har velat påpeka detta med anledning av 'inlägg och framför allt det hon underströk i den senare delen av sitt inlägg.Invånarna i kommunerna har här också låt mig påpeka det en möjlighet attpåverka besluten och att skapa opinion, och jag är ganska övertygad om att såkommer att ske. Låt mig sedan bara nämna att under första halvåret 1973beviljade anordningsbidrag för 3 185 nya platser i daghem ochfritidshem. Styrelsen har som hittUls gått av innevarandeår beviljat anordningsbidrag för 3 587 platser, dvs. för cirka 400 fler platserän . Det är min förhoppning att aktivitetenunder väsentligt skall öka, och dessa siffror tolkar jag så. (vpk): Jag kände till Kommunförbundetsrekommendation. Jag viU också säga tUl herr statsrådet att jag tillhör enkommun där man har bedrivit en viss försöksverksamhet i de här frågorna men därman laborerar med planeringssiffror som inte på något sätt motsvarar det behovsom finns - när planeringssiffrorna lyder på , medan kanske 50procent av antalet barn behöver barntillsyn, är man synnerligen illa ute.Förvärvsintensiteten uppgår ju tUl betydligt högre tal; i en kommun somBotkyrka lär det talet Ugga pä för mödrar med barn Jag tror att andra åtgärder behöver vidtas än baraekonomiska och aUmänna rekommendationer vi borde undersöka möjligheterna lagstiftning i denna fråga. Ang. utbyggnaden av den kommunala barntillsynen Överläggningen var härmed slutad. Ang. industricentras effekter på sysselsättningen industricentras effekter på sysselsättningen Herr arbetsmarknadsministernBENGTSSON erhöll ordet för att besvara () i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 167, och anförde: har frågat mig, vilkaåtgärder som har vidtagits för att beslutade industricentra skaU få avseddaeffekter på sysselsättningen inom respektive områden och hur jag bedömer utvecklingsmöjligheterna. Enligt beslut av 1972 och riksdagar har enförsöksverksamhet med statliga industricentra påbörjats. Riksdagsbesluten innebäratt industricentra i en första etapp skall uppföras i och Lycksele.Byggnadsarbetena påbörjades . Anläggningarna står nu under takoch de första hyresgästerna beräknas kunna flytta in . Beträffande fråga ommdustricentraverksamhetens utvecklingsmöjligheter viU jag erinra om riksdagensuttalande att stäUning tiU en fortsatt utbyggnad får tas sedan erfarenheten avden nu beslutade verksamheten föreligger. HerrSTRINDBERG (m): Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret på min fråga. Bakgrunden är närmast den, att visararbetslöshetssiffrorna för riket i dess helhet glädjande nog en vikandetendens, medan däremot arbetslöshetssiffrorna för våra tre nordligaste skogslän , och visar att det där råder enökande arbetslöshet. I den 23 aprU konstateras att det i Jämtlandslän fanns 2 342 arbetslösa i mitten av aprU. Det innebär en ökning med 146jämfört med föregående månad och är 125 fler än i fjoLDetta visar, herr talman, den brist på regional balans som vi har i vårt land. i pekar i arbetet införLänsplanering 74 på en utveckling inom länet som om den får fortsätta spontant dvs. om inte några extraordinära insatser vidtas kommer att innebära enfortsatt befolkningsminskning i samtUga kommuner i utomÖstersund. En av de mest utsatta kommunerna i ärStrömsund. hade en ytterligt besvärande befolkningsutveckling kommunens folkmängd minskade med . Denna utveckling harfortsatt och ser ut att fortsätta framemot . Det är mot denbakgrunden den oro måste ses, som man känner både i och denandra ort, , som berörs av planerade industricentra. sägerstatsrådet att fastigheter finns uppförda där och att man väntar på de förstahyresgästerna. Det skulle vara intressant att få veta hur många dessahyresgäster är och hur många arbetstiUfäUen som de kommer att innebära. Såvittjag vet har man kanske ett 15-tal personer i arbete i , än sålänge i en provisorisk lokal, medan man i ännu inte har någraarbetstiUfäUen. Eftersomjag gärna viU veta Utet om utvecklingsmöjligheterna undrar jag hurman inom departementet bedömer det intresse som finns för dessa industricentra.VUken PR-verksamhet bedrivs av stiftelsen i ? Det är helt naturligtatt man i bygderna känner stor oro och är intresserad av att få dessa frågorklarlagda. Jag var med när inrikesutskottet besökte ,och jag var där . Man hoppas där på ett positivt besked frånregeringen. Som jag har sagt i mitt svar är det förtidigt att lämna någon redovisning av hur det kommer att bU med dessaindustricentra. Vi är inte färdiga med dem . Vi håller på att fylla demmed, hoppas jag, stabila och goda företag. På fråga vilken PR-verksamhet somstiftelsens styrelse bedriver kan jag nämna att den är i full fart med attförsöka göra reklam för verksamheten. Stiftelsen fick avregeringen för att informera företag. Man kommer att skickainformationsmaterial till 10 000 företagare i vårt land och tala om vadmeningen är med dessa industricentra, presentera kommunerna ochLycksele och redogöra för vilka möjUgheter där finns. Det är min förhoppning att styrelsen skaU ha framgång meddenna PR-verksamhet. När man är färdig med denna verksamhet och har fyllt dessatvå industricentra kan vi bedöma om vi skall gå vidare. har beslutatatt vi skall avvakta resultatet av dessa båda industricentra innan vi gårvidare. Det är min tro att de skall stå färdiga när vi börjar verksamheten islutet av detta år och . Det är utmärkt att stiftelsens styrelsevidtar dessa åtgärder. Av statsrådets svar framgår emeUertid att man väntar attde första hyresgästerna snart skall flytta in, och därför ställde jag i mittinlägg följande fråga tiU statsrådet: Hur många arbetstUlfällen är för dagenaktuella när det gäller industricentra i och ? Jag tror i kommunerna skulle vara mycket intresserad av att få ett svar på denfrågan. och de berördakommunerna har ett mycket intimt samarbete. Kommunerna hålls ständigtunderrättade om vilka företag som är intresserade och vilka som har bestämtsig. Jag kan för dagen inte exakt ange vUka av de tUlfrågade företagen som harbestämt sig. Det svaret får vi , men kommunema kommer att få vetadet före någon annan. Ang. industricentras effekter på sysselsättningen HerrSTRINDBERG (m): Det är i och för sig angeläget att kommunernafår besked, men det är naturligtvis också angeläget att vi som arbetar medsådana här frågor i fär klara besked. Om åtgärder för att förbättra sysselsättningen i västraHälsingland Det skulle aldrig faUa mig in att underlåtaatt ge den information som jag kan ge och som är intressant. Riksdagenfår en redogörelse för verksamheten för att kunna bedöma vad vi skall göra ifortsättningen. Jag har svarat på de frågor som har ställtoch lämnat de besked som jag är i stånd att lämna. Mer kan man inte begära inte ens av ett statsråd. Överläggningen var härmed slutad. § 13 Om åtgärder för att förbättra sysselsättningen ivästra Herr arbetsmarknadsministernBENGTSSON erhöll ordet för att besvara i (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 169, och anförde: i har frågat mig om jag ärberedd att, med anledning av den höga arbetslösheten och den lågaindustriaUserings-graden, medverka tUl särskilda insatser för stärkande av sysselsättningeni västra , t. ex. uppförande av ett industricentrum i . Som framgår av mitt svar tiU herrStrindberg uppförs industricentra i och . 1enlighet med tidigare uttalande skall erfarenheterna av dennaförsöksverksamhet utvärderas. Först därefter blir det möjligt att pröva förslagrörande ytterUgare industricentra. Jag vill erinra om att västra i det inre stödområdet. Det innebär att en omfattande arsenal avregionalpolitiska stödformer står tiU förfogande för att stärka sysselsättningeni området. Liksom kommer vi att ta vara på varie möjlighet att tiUföravästra ytterligare industrier. HerrOLSSON i (c): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Anledningen tUl frågan är den markerade skillnaden iutvecklingen inom västra jämfört med landet i övrigt. Enligt desenaste arbetsmarknadsrapporterna hade vi 466 arbetslösa den 16 aprU, vilketinnebar en ökning med 13 sedan föregående månad. Endast 14 anmälda ledigaplatser fanns vid tiUfället. Det innebär att vi i Ljusdalsområdet har 33arbetslösa för varje ledig plats, medan motsvarande siffra för länet är 3,3,och för landet som helhet är antalet lediga platser Uka stort som antaletarbetslösa. Särskilt oroande är den kraftiga utflyttningen av ungamänniskor från området just . erhöll 105personer statshjälp och arbetsmarknadsstöd i någon form i samband medutflyttning från området. Av dessa var 80 under och endast åtta över 40år. Det är ganska naturligt att det är den ökade efterfrågan på arbetskraft påandra orter som är avgörande för denna markerade utflyttning. Vi ser i Ljusdalsområdet med bekymmer på utvecklingen, ocli vi hoppas attarbetsmarknadsministern skaU ta initiativ i denna fråga. Industricentra är enutväg, men det finns också andra åtgärder som här borde kunna vidtas i samrådmed kommunen. Vi har en mycket låg industrialiseringsgrad och en hög andelförvärvsarbetande i jordbruk och skogsbruk. Här skulle ett industricentmm varaen bra hjälp för att förbättra förhållandena. Men man skuUe också kunna tänkasig att företagarföreningen fick möjligheter att genom särskilt riktadeinsatser och extra anslag följa upp verksamheten i ett sådant här område ochdärvid försöka utnyttja de hjälpmedel som samhället stäUt tiU förfogande. Detsägs i svaret att det här finns en arsenal av regionalpoUtiska stödåtgärder,men denna utnyttjas inte tiUräckligt i . Jag vUl frågaarbetsmarknadsministern om han inte skulle vUja ta ett initiativ i denna fråga. Om åtgärder för att förbättra sysselsättningen i västraHälsingland Jag håUer med i att ett avproblemen på dagens arbetsmarknad, som för övrigt är mycket tiUfredsställande,just är den regionala obalansen och de svårigheter vi har i det inrestödområdet och på vissa andra håll i landet. Där har lokaliseringspolitikenändå varit ett mycket förnämligt instrument. I regionalpolitiken ingår ju dessaindustricentra, men som jag sade i mitt svar får vi först se hur det går med detvå centra vi nu är i färd med att bygga upp. hör tUl de kommuner somär intressanta, om erfarenheterna bUr positiva. Men oavsett hur det bUr med industricentra måste vi vidtaregionalpolitiska åtgärder. Jag vågar påstå att industrialiseringspolitikenför varit mycket gynnsam. Faktum är att 70 företag fåttlokaliseringsstöd , och det har gett en sysselsättningsökningpå omkring 2 500 anställda. är inte så missgynnat tolv företag därhar fått lokaliseringsstöd. Detta betyder inte att vi nåttmålet för lokaliseringspoUtiken, utan de siffror på arbetslösheten inom dessaområden som vi nu har ger belägg för att det är nödvändigt att fortsätta ochintensifiera lokaliseringspoUtiken, och det är vad som kommer att ske i detområdet. HerrOLSSON i (c): Det är riktigt som arbetsmarknadsministernsäger att en hel del har gjorts för Ljusdalsområdet i form av lokaliseringsstödav olika slag. Men det är inte särskilt markerat just där. Andra orter iHälsingland har kunnat tUlgodogöra sig detta stöd i större utsträckning. Vadsom är ett hinder för Ljusdalsområdet är bristen på industriell tradition ochden låga andelen sysselsatta inom tillverkningsindustrin. 1965 var av befolkningen sysselsatta ijord- och skogsbruk. Enligt det underlag som lämnat för Länsplan74 har en minskning skett med inte fram tUl 1970.Industrialiseringsgraden var , och även i detta fall har en minskningskett. Siffrorna är så pass alarmerande att speciella åtgärder måste vidtas. I , , handelskammaren och kommunenhar uttalanden gjorts om att extra åtgärder måste sättas in. Om en utredning beträffande insamlingar med välgörandeeller allmännyttigt syfte Det tar att planera ett sådant. Det vore väl lämpligtatt nu påbörja planeringen och ta kontakt med kommunen om förutsättningarna föratt bygga upp ett industricentmm i området. Jag skuUe tro att kommunen kommeratt ta initiativ tUl kontakter med statsrådet, och jag hoppas att statsrådet dåskaU göra aUt vad han kan för att ta hänsyn till de speciella förhåUanden sområder i Ljusdalsområdet. Representanter för ärsjälvfallet hjärtUgt välkomna. Inte går utan att vi på departementetsammanträffar med kommuner från dessa delar av landet, vUka anser att de harproblem ungefär Ukartade dem som har. Jag är emeUertid inteberedd att rekommendera att man redan nu tar kontakt med föratt med kommunen diskutera ett industricentmm. har ändå bestämt sigför att vi först skaU se resultatet av de två påböriade industricentra, ochdärefter vill besluta om på vUka platser man skaU gå vidare. Enligtmin mening och enligt de utredningar som pågår ligger bra tiU, omutvecklingen skulle visa ett positivt resultat. Men vi får inte glömma att lokaliseringspolitiken gerutmärkta möjligheter. En företagare som viU starta verksamhet i kan fåstora bidrag tUl byggande av lokaler, bidrag ttU maskiner, sysselsättningsbidragsamt bidrag till utbildning av de anställda som saknar erfarenhet frånförvärvslivet. Det finns aUtså stora möjligheter att stimulera företagsamhet idessa kommuner. i (c): Ja, det finns många hjälpmedel, men detverkar som om dessa anordningar inte kommit till deras kännedom som harmöjlighet att lokalisera verksamhet tUl området. Det är en uppgift förstatsmakterna, och kommunen att verkligen arbeta för att dessahjälpmedel kan utnyttjas på ett bättre sätt än som tidigare skett. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Om en utredning beträffande insamlingar med välgörande eller allmännyttigtsyfte Herr handelsministern erhöll ordet för att besvaraherr i (s) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 163, och anförde: i har frågat mig omjag har för avsikt att tiUsätta den utredning beträffande omfattningen av ochformerna för insamlingsverksamhet med uppgivet välgörande eller aUmännyttigtsyfte som konsumentombudsmannen föreslagit i skrivelse , Den skrivelse som åsyftas är underberedning inom . Jag är därför inte beredd att nu redovisanågon uppfattning om KOs framställan. HerrNILSSON i (s): Nr 71 Jag ber att få tacka handelsministern försvaret på min _ , fråga. Anledningen tUl att den är ställd är att jag funnit att det inte förekommernågon offentlig insyn eller kontroll då det gäUer insamUngar * förvälgörande eUer aUmännyttigt ändamål. Det är aUtså fritt fram för Om enutredning strängt taget vem som helst att starta penninginsamUngar, och det kanju beträffande in-inte vara riktigt, tycker jag. Det är otUlfredsstäUande attdet inte finns av samlingar med väl-samhället fastställda regler för hurinsamUngar skall bedrivas och hur de görande eller all-insamlade pengarna böranvändas. har männyttigt syfte vissa uppgifteri dessa sammanhang, men det kan ju inte vara lämpligt att överlåta åt detprivata näringsUvet, som väldigt ofta är part i målet, att sköta en sådan kontroll. Avsaknaden av offentUg tiUsyn och närmare bestämmelser på området ger engodtyckUg handläggning från berörda organs sida. Det vore värdefuUt om visnabbt kunde få fram bestämmelser, och såväl KO som flertalethjälporganisationer skuUe hälsa det med tiUfredsstäUelse. Det finns tvivelaktiga insamUngar i landet, och de släppsfria , medan seriösa insamlingar angrips, bl. a. den insamling som årUgengenomförs av och vars medel helt och hålletanvänds inom handikappområdet. Jag vågar för dagen inte tänka på vad som kanhända med tiotusentals handikappades rehabUitering och rekreation därest man nulyckas stoppa denna insamling på grund av att det inte finns klara bestämmelserför hur samhället skall ställa sig till insamlingar av det här slaget. säger handelsministern i sitt svar attkonsumentombudsmannens skrivelse är under beredning inom departementet och atthan därför inte är beredd att nu redovisa någon uppfattning om KO;sframställning. Jag hoppas att beredningen av ganska snabbt skrivelsenhar ju legat i departementet och att man efter beredningen skallkomma till den uppfattningen att en utredning behövs i frågan. Överläggningen var härmed slutad. § 15 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts propositionnr 119 till skatteutskottet. § 16 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1804 och I 805 till försvarsutskottet, nr I 806 och 1807 till utbildningsutskottet, nr 1808 till skatteutskottet, nr 1809-1811 till inrikesutskottet, nr 1812-1818 till finansutskottet, nr 1819 och I 820 till skatteutskottet, nr 1821 till lagutskottet, nr 1822 till utbildningsutskottet, nr 1823 till socialförsäkringsutskottet, nr 1824-1829 till jordbruksutskottet, nr 1830 till näringsutskottet, 25 Ändring i vallagen, m. m. nr 1831 tiU trafikutskottet samt nr 1832 och 1833 till skatteutskottet. § 17 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 23 och 24, justitieutskottets betänkanden nr 10 och 11 samtlagutskottets betänkande nr 14. § 18 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningennr 78. § 19 Ändring i vallagen, m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 21 med anledning av propositionen 1974:35 med förslag till lag omändring i vallagen (1972:620), m. m. jämte motioner. I propositionen 1974:35 hade Kungl. Maj;t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden för den 28 februari1974, föreslagit att anta 32 i propositionen framlagda förslag tillföljdlagstiftning till den nya regeringsformen (RF) och den nyariksdagsordningen (RO). Lagförslagen omfattade såväl förslag till upphävandeav och ändringar i gällande författningar som förslag till nya författningar. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesbl. a. följande: "Förslagen innebär i första hand en anpassning isakligt och terminologiskt hänseende till bestämmelserna i den nya RF och dennya RO. Den nya RF och den nya RO föranleder åtskilliga ändringari vallagen. Reglerna om mandatfördelning för riksdagsval som finns i 1866 årsRO föreslås utan ändring i sak bli överförda till vallagen. Ändringar föreslåsockså som föUd av sänkningen av rösträttsåldern och överförandet avvalbesvärsprövningen från regeringsrätten till valprövnings-nämnd. Ienlighet med vad som förutsatts i samband med grundlagsreformen föresläsvidare bestämmelser i vallagen som reglerar valbesvärsprövningen i materiellthänseende. I vallagen föresläs också vissa ändringar som inte har samband medgrundlagsreformen. a. förstärks skyddet mot registrering av partibeteckningsom av väUarna kan förväxlas med beteckning för ett tidigare registrerat parti.Lagen om kyrkofullmäktigeval anpassas till de nya reglerna i vallagen. I kommunallagarna och lagen om församlingsstyrelseföreslås ändringar som bl. a. innebär att rösträttsåldern vid kommunala valsänks till . Vidare bringas valbarhetsvillkoren enligt nämnda lagar ochlandstingslagen i överensstämmelse med den nya RF;s regler i det avseendet. I och lagen om allmännaförvaltningsdomstolar inarbetas bl. a. vissa bestämmelser om högsta domstolenoch regeringsrätten som finns RF men som saknar motsvarighet i dennya RF. Deföreslagna lagarna avses i allmänhet skola träda i kraft 1975, dvs. med att den nya RF och den nya RO börjar Nr 71 1 vissa fall föreslås de nya bestämmelsernaemellertid träda i , , ,j. krafttidigare. . ° Till föUd av punkten 2 i övergångsbestämmelserna till nya RF - aktualiserasvissa av de nya reglerna i vallagen redan vid ett nyval som Ändring i välhållsföre . 1 fråga om dessa regler föreslås en särskild lagen,m. m. bestämmelse om ikraftträdandet. Sänkningen av rösträttsåldern skall enligt de nämnda övergångsbestämmelserna tillämpas först när röstlängdupprättas . En övergångsbestämmelse av samma innebörd har fogats tillde föreslagna ändringarna i vallagstiftningen." I detta sammanhang hade behandlats dels devid början väckta motionerna 1974:4 av herrOlsson i (c), 1974:74 avherr Böriesson i (c), 1974:352 av m. fl.