prot · FX0920 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Meddelande ang. plena Hert TALMANNEN yttrade: Arbetsplenum , som enligt denpreliminära planen skuUe börja eller 14.00, tar sin början kL 14.00. Med anledning av att finansdebatten framflyttats tUl med ev. måste tidplanen för veckorna 9 och II ändras.Sammanträden kommer att hållas; Veckan 25/2 - 3/3: den 26/2 ; bordläggningsplenum den 27/2 : arbetsplenum den 28/2 ; frågestund och bordläggningsplenum den 1/3 : bordläggningsplenum Införande av en ordning med ersättare för riksdagsledamöternam. Veckan11-17/3: den 12/3kL 16.00 den 13/3 den 14/3 kL 10.00 den 15/3 kL 15.00; § 2 Föredrogs och hänvisades berättelsema nr 6 och 7 tiUfinansutskottet. § 3 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1596 tiU jordbruksutskottet, nr 1597 tiUsocialförsäkringsutskottet samt nr 1598 till . § 4 Föredrogs och biföUs interpellationsframställningen nr30. § 5 Införande av en ordning med ersättare förriksdagsledamöterna m. m. Föredrogs betänkande nr 1 meduppgift på ett vUande förslag till grundlagsändringar avseende införande av enordning med ersättare för riksdagsledamöterna m. m. I detta betänkande hade utskottet för slutligaställningstagande anmält ett vid riksdag som vilande antaget förslagtill Införande av en ordning med ersättare förriks-dagsledamöter-na m. m. ändring iregeringsformen och riksdagsordningen. Förslaget avsåg främst ändringar somsammanhängde med införande av en ordning med ersättare för riksdagsledamöterna.Utskottet hänvisade tUl sitt betänkande 1972; 30 och propositionen 1972:66. TiU betänkandet hade fogats ett särskiU yttrande av herrAhlmark (fp). i TroUhättan (s): Det råder såvitt jag förstår enighet om attvi skall införa ett ersättarsystem i riksdag. Däremot går meningarnaisär om antalet ledamöter i . Ändå hade jag trott att man vid denslutliga behandUngen skulle bU enig och kunna få ett enhälligt beslut ominförande av ersättarsystemet. tycks inte detta bU fallet. Jag skall här inte gå in på argumenten för den störreriksdag som majoriteten önskar. Jag ber, herr talman, att få hemställa att antardet vid riksdag som vUande förklarade förslaget tiU grundlagsändringaravseende införande av en ordning med ersättare för riksdagsledamöterna m. m. HerrHERNELIUS (m); Antalet ledamöter i fastställdes isamband med enkammarriksdagens tiUkomst tiU 350. Detta antal ansågs av moderatasamUngspartiets företrädare i oUka instanser vara för högt. I reservationenframfördes den synpunkten att antalet borde sättas tiU högst låt mig sägaomkring 299. Reservation förekom i detta avseende i tre betänkandenfrån grundlagberedningen, i och senast vid behandUngenav det vilande förslaget till regeringsform . När den nu aktueUa frågan om ersättare förriksdagsledamöter diskuterades i kammaren förelåg också en reservationfrån moderata samUngspartiets representanter, vilka konstaterade att ett beslutom ersättare i praktiken icke skuUe medföra den eftersträvade minskningen utani stället en ökning av antalet arbetande ledamöter, vilken ökning beräknasuppgå till 20 å 25 personer, detta trots att 1968enhälligt hade uttalat att det torde bli "ofrånkomligt att ånyo övervägaledamotsantalet i den mån ersättare införs". Mot denna bakgrund yrkade moderata samUngspartietsföreträdare då avslag på förslaget till grundlagsändring. Det framhölls ocksåatt de farhågor som uttalats hade besannats och rent av överträffats i vadavser försämrade arbetsmöjligheter för och överhängande risk fördebattinskränkningar. Det bör emellertid också betonas, herr talman, attmoderata samUngspartiet i och för sig inte har något emot ett ersättarsystemsom sådant, dock under förutsättning att detta icke leder tUl en ökning avantalet ledamöter. I konsekvens med detta partiets ställningstagande yrkarjag därför, herr talman, att nu vUande förslag till grundlagsändringar avseende införandeav en ordning med ersättare för riksdagsledamöter m. m., betänkande nr I frånkonstitutionsutskottet måtte förkastas. Jag tUlhörde dem som i Ukhet med herrHernelius reserverade mig för en sänkning av antaletriksdagledamöter. Jag fann det naturligt att genomföra en sådan minskning isamband med att en bestämmelse om ersättare för riksdagsmän infördes igrundlagen. Men vår reservation röstades ned av majoriteten. av detta slutsatsen att man bör avslå också ersättarreformen. Jag kan intehålla med honom på den punkten. Förslaget om ersättare för riksdagsledamot ärangeläget oavsett om antalet riksdagsmän är 349 eUer 299, vilket var de tvåförslagen . Möjlighet till ersättare är inte bara viktigt för talmanoch statsråd. Det kan utnyttjas vid längre ledighet också av andra. Det kanbidra till att på flera olika sätt berika arbete. Jag hoppas attsystemet kommer att få sådana positiva verkningar. I likhet med i TroUhättan viU jag därföryrka bifaU tiU det vUande förslaget tiU grundlagsändring på den här punkten. Tillämpning av offentlighetsprincipen på ADB-upptagningar,m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på delsantagande av det genom utskottets betänkande anmälda förslaget tiUgrundlagsändringar, dels förkastande av detsamma, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren antar det genomkonstitutionsutskottets betänkande nr I anmälda förslaget tillgrundlagsändringar röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nej harkammaren förkastat förslaget. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 6 Tillämpning av offentlighetsprincipen påADB-upptagningar, m. m. Föredrogs betänkande nr 2 meduppgift på två vilande förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen. I detta betänkande hade utskottet för slutligaställningstagande anmält två vid riksdag som vilande antagna förslagtill ändringar i tryckfrihetsförordningen. Utskottet hänvisade tiU sina betänkanden1973:19 och 1973:23 samt propositionerna 1973:33 och 1973:123. Tillämpning av offentlighetsprincipen på ADB-upptagningar,m. TiU betänkandet hade fogats ett särskUt yttrande av herrAhlmark (fp). i (s); Jag hemställer att antar de tvåvilande förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen som anmäles ikonstitutionsutskottets betänkande nr 2. Det första avser frågan omtillämpning av offentlighetsprincipen på ADB-upptagningar och andraupptagningar av teknisk natur. Det andra gäller införande av möjlighet dels atti lag föreskriva förbud mot kommersieU annons i tryckt skrift i den månannonsen används vid marknadsföring av alkoholhaltiga drycker ellertobaksvaror, dels att ingripa mot otillbörlig kreditupplysning i tryckt skrift. HerrHAGBERG i (vpk); behandlade föregående år förslag omdatalag och ändringar i tryckfrihetsförordningen. kommunisternaansåg att de förslag som då antog var alltför begränsade steg mot ettskydd för individens elementära krav i datatiden. kommunisternasförslag om datateknikens utnyttjande avslogs emeUertid av . Vårt förslag, som gällde tryckfrihetsförordningen, var en avsevärdskärpning av 8 §, så att myndighet ej skuUe ha rätt att utlämna upptagning förautomatisk databehandling. I det förslag som anslöt sig tiU heter det;"Myndighet vare ej skyldig att utlämna upptagning för automatiskdatabehandhng på annat sätt än genom tilUiandahållande av utskrift avupptagningen." Förslaget återkommer till för slutgiltigtställningstagande. Dess innebörd är att man fortfarande kan köpa tiU siguppgifter från dataupptagningar. Enligt vår mening är detta förslag helt otiUräckligt. Vividhåller att vårt förslag är vida bättre när det gäller individens integritet.Emellertid tUlåts ju inga förändringar i det föreliggande förslaget. Vi yrkarfrån kommunisterna inte avslag på förslaget. Det förslagvi har att ta ställning tiU är dock, som vi ser det, bättre än ingenting aUs.Vi kommer därför att framlägga förslag i denna fråga. Överläggningen var härmed slutad. yttrade: De vidbetänkandet fogade grundlagsändringsförslagen upptas var för sig. Förslag till ändringar itryckfrihetsförordningen avseende frågan om tillämpning avoffentlighetsprincipen på ADB-upptagningar m. m. Propositioner gavs på dels antagande av detta förslag,dels förkastande av detsamma, och förklarades den förra propositionen vara medÖvervägande ja besvarad. Förslag till ändring i tryckfrihetsförordningen avseendeinförande av möjlighet att i lag föreskriva förbud mot kommersiell annons itryckt skrift i vissa fall, m. m. Propositioner gavs på dels antagande av detta förslag,dels förkastande av detsamma, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Tillfälligt utbild-ningsbidrag tiU företag § 7 Tillfälligt utbildningsbidrag till företag Föredrogs inrUcesutskottetsbetänkande nr 1 i anledning av propositionen 1974:7 angående tUlfäUigtutbUdningsbidrag tUl företag jämte motioner. I propositionen 1974:7 hade Kungl.Maj:t under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoll överarbetsmarknadsärenden föreslagit att godkänna de grunder för etttillfälligt utbildningsbidrag till företag som i propositionen förordats. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande; "I propositionen föreslås att tUlfälUgtutbUdningsbidrag skaU kunna bevUjas företag för utbildning av arbetstagare viddriftinskränkning till följd av försörjningsläget i fråga om olja och elektriskkraft. Bidrag får utgå om påtaglig risk föreligger för permittering elleravskedande av arbetstagare. Som förutsättning för bidrag skaU gälla attavtalsenliga löneförmåner utgår tiU arbetstagaren under utbildningen, attutbildningen är skild från produktionen och att den bedrivs enhgt plan som hargodkänts av arbetsmarknadsmyndighet efter samråd med arbetsgivarnas ocharbetstagarnas organisationer. Bidrag får utgå med högst per timmeoch arbetstagare som deltar i utbildningen." I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:881 av m. fl. (c) vari såvitt nu var ifråga yrkats att godkände de grunder för tillfälligt utbUdningsbidragsom förordades i motionen, 1974:886 av m. (vpk) vari yrkats att skuUe A. avslåförslagen i propositionen 1974:7 om särskilt utbildningsstöd, B. besluta att utbildning av permitteringshotadelöntagare skulle anordnas i samhällets regi enligt de riktUnjer som angavs i motionen, 1974:1569 av () variyrkats att som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad i motionenanförts samt 1974:1570av m. fl. (m, c, fp). 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:886, 2. att riksdagenmed avslag på motionen 1974:1570 och med bifall Tillfälligt utbild-ningsbidrag tiU företag tiUpropositionen 1974:7 samt i anledning av motionerna 1974:881, såvitt nu var ifråga, och 1974:1569 godkände de grunder för ett tiUfälligt utbildningsbidragsom utskottet förordat. Reservation hade avgivits av herrLorentzon (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa, dels avslå propositionen 1974:7 samt motionerna 1974:881,såvitt nu var i fråga, 1974:1569 och 1974:1570, dels med bifaU tUl motionen 1974:886 godkänna de grunderför ett tiUfälligt utbildningsbidrag som reservanten förordat. (vpk); Genom ett missförstånd har jag blivitantecknad för något längre taletid än jag avsett att använda. Den uppsattataletiden kommer aUtså inte att utnyttjas. Jag viU säga detta , då detmöjligen kan innebära glädje och tiUfredsställelse här och var. Regeringens proposition 1974:7, om vilken i dagskall fatta beslut, avlämnades . Motionstiden utgick den 26 isamma månad. Ärendet, som tydligen ansågs ha förtursrätt, behandlades avinrikesutskottet , och slutjusteringen skedde tvådagar senare, . Det var detta utskotts första ärende under dennya riksdagsperioden. , den 6 febraari, skall ta slutligställning, och det blir ett av den nya första beslut. Detta riksdagsbeslut har retroaktiv verkan. Regeringen harnämUgen lovat att binda staten vid utgifter varom tidigare inte fåttyttra sig. Varför denna brådska? Regeringens motivering är - ellerrättare sagt var - försörjningsläget på energiområdet, som skulle kunna orsakadriftinskränkningar. Man föreslår att besluta om per timmeoch arbetare i s. k. utbUdningsbidrag, vilket aUa företag skulle komma i åtnjutandeav - utom statliga och kommunala - där det förehgger risk för permitteringareller avskedanden. Företagen skall svara för den övriga delen av arbetarnaslön. Bland dem som skulle kunna tillgodogöra sig dessa förmånerfinns exempelvis de multinationella oljebolagen och storföretaget , som var den direkta orsaken tiU energikrisen, signaleradeomfattande permitteringar och avskedanden. beträffartog man energikrisen till intäkt för permitteringar, och man infördekorttidsvecka. Regeringen blev orolig, och inspirerad av arbetsmarknadsstyrelsenblev aUtså propositionen nr 7 ett faktum. I ett inlägg i remissdebatten för några dagar sedanberörde jag även frågor som har anknytning till denna proposition. Jag skall därförinte mera ingående behandla dessa frågeställningar just . Syftet med den utbUdning det här är fråga om sägerregeringen vara "att tillgodose eftersatta utbUdningsbehov och attfördjupa och bredda yrkeskunskaperna". Detta kan ju tyckas vara en luddigskrivning i och för sig, och man tillägger att "den nu aktueUautbildningen måste förutsättas bli skild från produktionen till skiUnad frånvad som är vanUgt vid t. ex.lokaliseringsutbUdning- ". Det bidrag det här är fråga om skall alltsåenligt propositionen inte kunna tjäna direkt samma syfte som det s. k. bidragettill lokaliseringsutbUdning, som ju är utmanande i så måtto att det är ettdirekt produktionsbidrag tUl kapitalägarna. Dock måste arbetarna i fall somdetta stå vid maskinen eller masugnen, som någon sade då inrikesutskottetbehandlade ärendet om vederbörande skall kunna lära sig arbetet ellervidareutvecklas i yrket. Även om vi inom kommunisterna ärmotståndare till gåvor av de slag det här är fråga om anser vi att depermitterade måste hållas skadeslösa. Det framhåller vi även i vår partimotion,och vi säger också att undervisning bör ordnas men då genomföras i samhälletsregi exempelvis i form av vuxenutbildning, där samhället bisträcker med 10kronor och arbetare och respektive företag svarar för återstoden avlönen. är det ju gott om gåvor och ohka bidrag frånskattebetalarna till kapitalägarna i det här landet, och det bidrag det här ärfråga om kan ju betraktas som en mindre sak i förhållande tiU övriga bidrag somutbetalas. Det väsentligaste i sammanhanget är ändå utbildningen av depermitteringshotade. Härvidlag menar vi i motionen att det inte är till fyllestmed den utbUdning som rekommenderas i propositionen eller som utskottet gör sigtill talesman för. Det gäller även och kanske framför allt alternativasysselsättningar - att utbUdas på andra områden än det där man just ärsysselsatt. Det är detta vi har sökt aktualisera i vår motion, och vi harframhåUit att utbUdningen då bör ske i samhällets regi. Våra farhågor att kapitalägarna skall kunna utnyttjautbUdnings-bidraget på sätt som bäst gagnar företaget men inte ge arbetarna denutbildning vi avser i vårt yrkande bekräftas av utskottsmajoritetens skrivning,där man är påverkad av de borgerliga motionerna i anledning av propositionen 7och har enats om en samskrivning. I den borgerliga motionen 1569 sägs bl.a.:"Uppskolning av en arbetare tUl en annan befattning vid ettmonteringsband kan knappast ske annat än vid bandet. En bUmekaniker somexempelvis skall lära sig ett nytt bromssystem bör få möjlighet att förvärvaden praktiska färdigheten på ordinarie reparationsobjekt under normalaarbetsförhållanden." föreslår i sin motion att förutsättningenför att utbUdningen skall vara skUd från produktionen skall mjukas upp, och detheter att man t. o. m. kan tänka sig en viss reduktion av utbildnings-stödet.Man talar om att det förehgger behov av att sammanföra utbildning och produktionoch nämner bl. a. järnbruk och bilverkstäder. Som bekant utgörs majoriteten i inrikesutskottet numera avde borgerUga partiernas representanter, och majoriteten följer också borger-hgaintentioner. Det står i utskottsbetänkandet: "Det speciella stöd som föreslås är avsett attutgå vid utbildning som träder i stället för produktion. Med hänsyn härtill ochdå det inte är meningen att utbUdningsstödet skall användas tUl att sänkaföretagens produktionskostnader bör i princip upprätthållas krav på åtskillnadmellan utbUdning och produktion. Detta krav bör emeUertid inte utesluta attvissa praktiska moment av utbildning får ske i anslutning till produktion omdet anses-lämpligt inom ett visst yrkesområde. Tillfälligt utbild-ningsbidrag till företag TiUfälligt utbilJ-ningsbidrag till företag en sådanuppläggning av utbildningen är berättigad får prövas av arbetsmarknadsmyndigheternaoch de fackliga organisationerna i samband med att man fastställer plan förutbUdningen. Med det anförda har utskottet besvarat de i förevarande sammanhangbehandlade motionsyrkandena." Jag skulle förmoda att det kommer att bli mycket svårt förfackets representanter-då utskottsbetänkandet skaU tolkas ute i det praktiskahvet, i synnerhet som utskottsmajoriteten i sin hemställan tUl gerfritt fram för vad som sägs i de borgerliga motionerna. Utskottsmajoriteten har tydligen ansett den gemensammaborgerliga motionen som i anslutning tiU propå vUlhöja utbildningsbidraget med ytterligare - för magstark, och utskottethar därför yrkat avslag på det förslaget. En sak noteras dock med tiUfredsställelse, och det ärutskottets skrivning om den kommunistiska motionens påpekande att det bidragdet här är fråga om inte bör kunna utgå vid undervisning i svenska förinvandrare. Av AMS:s luddiga skrivning kunde man nämUgen få en annanuppfattning om den saken. Men där har utskottet instämt i vänsterpartietkommunisternas motion. Jag yrkar bifaU tiU min reservation som ärfogad till inrikesutskottets betänkande nr 1. HertERIKSSON i (fp): Detta mitt anförande kommer att avvika frånherr Lorentzons, som ju i huvudsak präglades av kritik mot det förevarandeförslaget. Jag kommer att framhålla några punkter där vi är helt ense och därjag tror att även viU förena sig med utskottet. Först och främst har vi varit ense om att det bästa skulleha varit om det som här föresläs inte hade behövt tiUämpas. Då hade nämligenmänniskor inte behövt friställas på grund av oljekrisen och dess följdverkningar,brist på råvaror och liknande. Men tyvärr kommer det tillfälliga utbildningsbidragetatt användas; jag har försökt att få fram siffror på i vUken omfattning manredan har börjat utnyttja det. Som antydde kommer beslutet idenna fråga att gälla retroaktivt, och därför vUl jag genast bemötabeskyllningen för stor brådska som riktade dels mot attpropositionen lagts fram så snabbt, dels mot den snabba behandlingen iutskottet. Eftersom beslutet om detta utbUdningsbidrag kan tillämpasretroaktivt har vi i utskottet ansett att vi inte skall fördröja riksdagensdefinitiva beslut i frågan. En del företag har faktiskt redan satt i gång med denutbildning det här gäller, innan något beslut har fattats, därför att man anseratt det är bättre att utbilda de anställda än att permittera dem. Enligtsiffror från har sju företag redan börjat tiUämpa system medbidrag enhgt förevarande förslag. talade om de stora multinationellaföretagen, men här rör det sig i stort sett om mindre företag. Man har pålänsarbetsnämnden i upplyst om att ytterligare många företag ligger istartgropparna, inte bara i utan också i landet i övrigt. Enbarti finns det ett 15-tal företag som väntar på beslut iden här frågan. Och skulle det ju ha varit fel avinrikesutskottet och att inte behandla förslaget så snabbt som det överhuvud taget varit möjligt. På länsarbetsnämnden i har man också detbestämda intrycket att företagen nu avvaktar statsmakternas beslut och att dethar visats ett "förvånansvärt stort" intresse för det här förslaget.Det intresset kan tänkas hänga ihop med, säger man, att företagarna gjortgällande att det akuta energikrisläget kommer att verka med ett parmånaders eftersläpning. I motsats tUl tycker jag att det varvärdefullt att AMS tog detta initiativ, och det var följdriktigt att detansvariga statsrådet lade fram en proposition i frågan så snabbt som skedde. Ytterligare en sak är vi ense om, och det tyckte jag ocksåatt öppet och ärligt deklarerade, när han sade att det är bättreatt utnyttja tiden för utbUdning än att permittera de anställda. Då frågar kanske kammarens ledamöter vad vi är oense om.Jo, vi är oense när vpk och i sin motion vill att utbildningenskall ske i samhällets regi i form av arbetsmarknadsutbUdning, vuxenutbUdningeller Uknande. Jag är uppriktig när jag säger att vi i utskottet har funderatpå vpk-förslaget. Men vi har kommit fram till just det som sägs i utskottetsbetänkande: "Utskottet kan inte finna att motionärernas förslag innebärnågra fördelar framför dem som förs fram i propositionen." Möjligen skulleman genom att lägga utbildningen på samhället öka samhällets kostnad och minskaföretagarnas kostnad. Vi är aUa överens om en kostnadsfördelning meUan statenoch företagarna; bägge har ansvar, bägge skaU stå för kostnaden. Ingenmisstänker för att vilja avlasta företagen kostnader och vältradem på staten. Men ett faktum är, , att i den mån vpk-förslagetinnebär någon förändring i kostnadsfrågan, så är det i den riktningen. menar att man skaU ha insyn i utbildningen.Han var vänlig nog att läsa upp den formulering i utskottsbetänkandet där vislår fast att detta också är vår uppfattning. Vi litar i det här fallet påarbetsmarknadens parter. Vi tycker att det är garanti tillräckligt attarbetsmarknadsmyndigheterna och den fackliga organisationen gemensamt skallupprätta en utbUdningsplan. Detta är tUlräckUgt för att vi skall kunna anslutaoss tiU propositionen. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. (vpk) kort genmäle: Det värderade utskottets ordförande eUer,rättare sagt, utskottets värderade ordförande - de borgerliga har numeramajoriteten i utskottet - framhåller att vi är överens på vissa punkter när detgäller UtbUdningen. Det kan man naturligtvis säga. Men det finns ocksåväsentliga skiUnader. Vi är inte överens om utskottets instämmande i skrivningeni en av motionerna, att samhället skall betala och arbetarenär denne utbUdas för löpande bandet, vare sig det är vid i Göteborgeller någon annanstans. Det står faktiskt så, och utskottet håller med omdetta. Vi är inteheller överens om att utbUdningen skall vara så hårt knuten Tillfälligt utbild-ningsbidrag till företag Tillfälligt utbildningsbidrag tiU företag tillproduktionen som möjligt. Vi vill givetvis att den permitteringshotade självskaU få välja utbUdning och alltså kunna få utbildning i den sysselsättning hanär mest intresserad av. Men hur kommer det att gå till på arbetsplatserna, hurkommer de fackUga förtroendemännen ute på arbetsplatserna att få det, omriksdagen godkänner denna skrivning - och det förutsätter jag att riksdagengör? har kanske själv varit förtroendeman på enarbetsplats och vet hur det går tiU när det gäller att tolka olika beslut. Vemhar bäst på fötterna då? Det har alltid den som äger företaget. Det är denerfarenhet jag har. När denna skrivning skaU tolkas ute på arbetsplatsernakommer den att tolkas tUI förmån för den som äger företaget, ochfackföreningens representanter kommer att få det mycket svårt. Det är ingen suddigskrivning utskottet gjort i detta fall; man hänvisar faktiskt direkt tiU deborgerliga motionerna. Våra åsikter skiljer sig aUtså väsentligt när det gällerutbUdningen. Vi vill att de permitteringshotade arbetarna skall ha möjlighetatt själva välja UtbUdning och inte underförstått bli tvingade till löpandebandet eUer tiU järnbrukens avdelningar dit det är svårast att få arbetare, därvärmen är högst och där arbetet också är svårast att utföra. i (fp) kort genmäle: Både i sitt första anförande och i sin repliksäger att de föreslagna reglerna är svårtolkade och att han inteförstår hur fackföreningsrepresentanter skall kunna klara en tolkning.