prot · FX09133 · 1974-12-31 00:00:00 — 1 anslulning lill förslaget om sänkning avinkomstskallen m. m., som behandlats i skatteutskoltels betänkande nr 54, hadei nu förevarande belänkande upptagits frågor om den närmare utformningen avsjukförsäkringens framlida finansiering saml om ändrade regler förinkomstprövningen av huslrulillägg och kommunall bostadstillägg lillfolkpension. 1delta sammanhang hade behandlats dels de med anledning avproposilionen väckta molionerna 1974:1889av m. fl. (m) vari hemslällts all beslutade all den iproposilionen 1974:132 föreslagna höjningen av sjukförsäkringsavgiften lill7,0 96 begränsades lill 6,1 96, 1974:1890av m. fl. (c) vari hemställts bl. a. atl den i proposilionen till7 % föreslagna höjningen av arbetsgivaravgiften lill sjukförsäkringenbegränsades lill vad som erfordrades för omläggningen av sjukförsäkringsavgifteneller titt 6,1 96, 1974:1891 av m. fl. (vpk) varihemslällts bl. a. atl skulle anta det i propositionen 1974:132framlagda förslaget lill ändring av lagen om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring med den ändringen all procentsatsen i 19 kap. 4 § bestämdestill 6,1 och det tillägget all ikraftlrädandebesiämmelserna skulle erhålla enpunkl 3 av föreslagen lydelse, innebärande all kommun och landslingskommunskulle erlägga oförändrad avgift. dels de vid riksdagensbörjan väckta motionerna 1974:155av m. fl. (vpk) vari hemställts bl. a. att uttaladesig för en höjning av gränsen för inkomstprövningen för erhållande avhuslrulillägg och kommunala bostadstillägg till , lika förensamstående som för vardera av tvä makar, (s). 1974:995 av herrarHylländer (fp) och Carisiröm (fp), 1974:1312av herrar Weslberg i (fp) och i (fp), dels den med anledning av proposilionen 1974:129väckta motionen 1974:1871 av m. (vpk)vari hemställts bl.a.att skulle beslula att hos regeringen hemställa om skyndsamtframläggande av förslag om reviderade inkomstprövningsgränser och om införandeav statligt grundbidrag av förslagsvis . per bidragsberälligadpensions-lagare, förbundna med viltkor om all tilläggen skulle motsvarapensionärens faktiska hyreskostnad. Sänkningav inkomstskatten, m. m. t.beträffande höjningen av socialförsäkringsavgiften titt sjukförsäkringen allriksdagen skulle avslå a. motionen 1974:1889, b. molionen 1974:1890(yrkande 3), c. molionen 1974:1891(yrkande 6 i moisvarande det), 2. belräffande sjukförsäkringsavgiften för kommun ochlandslingskommun all skulle avslå molionen 1974:1891 (yrkande 6 imoisvarande del), 3. att skulle anta den i proposilionen1974:132 föreslagna lydelsen av 19 kap. 4§ lagen om ändring i tagen (1962:381)om altmän försäkring, 4. belräffande förfallningsförslagen i övrigl atlriksdagen skutte anta de i proposilionen framlagda förslagen till a. tagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring i den mån den inte behandlats under 3, b. tagom ändring i lagen (1962:392) om huslrulillägg och kommunall bosiadslillägg, 5. beträffandeändrade inkomstprövningsregler för huslrulillägg och kom munalt bostadstillägg all skulle avslå a. molionen 1974:155(yrkande 3), b. motionen 1974:281, c. molionen 1974:995, d. motionen 1974:1312, e. molionen 1974:1871(yrkande 6 i moisvarande del), 6. belräffande statligt grundbidrag titt kommunernaall skulle avslå molionen 1974:1871 (yrkande 6 i moisvarande del). beträffande höjningen avsocialförsäkringsavgifien titt sjukförsäkringen 1.av herrar i (c), Ringaby (m) och i Nenneshotm(c), fröken (), hen () saml fröken () vilkaansett atl utskottet under 1 bort hemställa, allriksdagen med anledning av molionerna 1974:1889, 1974:1890 och 1974:1891, detvå sistnämnda molionerna i moisvarande det, i skrivelse Nr 133 lill Kungl. Maj:i begärde förslag snarasl om sådan ändring av 19 kap.4 § Tisdaeenden lageri om allmän försäkring allsocialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen """ "' "' '' avgiftsunderiagei, Sänkning avinkomstskatten, m. m. 2.av i Slockholm (vpk) som ansett alt utskottet under 1 borlhemställa, allriksdagen med anledning av molionen 1974:1891 i motsvarande del samt medanledning av motionerna 1974:1889 och 1974:1890, den sistnämnda i motsvarandedet, hos regeringen begärde förslag om sådan ändring av 19 kap. 4§lagen om allmän försäkring, all socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringenskulle utgå med 6,1 96 av avgiftsunderiagd. belräffandesjukförsäkringsavgiften för kommun och landslingskommun 3. avherr i Slockholm (vpk) som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa, atlriksdagen med anledning av molionen 1974:1891 i moisvarande del hos regeringenbegärde förslag snarasl till om sådan ändring av 19 kap. 4§ lagen omaltmän försäkring, atl socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen förkommun och landstingskommun skulle utgöra av avgiftsunderlaget, belräffande ändrade inkomslprövningsregler förhuslrulillägg och kommunall bosiadslillägg 4. avherr i Slockholm (vpk) som all ulskollet bort hem ställa, under 5 a och e attriksdagen med bifall till molionen 1974:155 i vad den behandlats i dettabelänkande och lill molionen 1974:1871 i moisvarande del hos regeringenbegärde skyndsamt förslag om reviderade inkomstprövnings-gränser för rätlenlill huslrulillägg och kommunall bosiadslillägg, all med bifall lill molionen 1974:1871 imoisvarande del hos regeringen begärde skyndsaml förslag om elt statligtgrundbidrag av förslagsvis . per bidragsberälligad pensionsiagare förutgivande av kommunalt bostadstillägg, förbundet med villkor om att tilläggenskulle motsvara pensionärens fakiiska hyreskostnad. Hen JOSEFSON (c): I skatteutskoltels belänkande nr 54 behandlas regeringens tredjeskalleomläggningsförstag . Den främsta anledningen till regeringensaktivitet på delta område är den siarka kritiken mot den automatiskaskalleskärpning som vårt nuvarande skattesystem medför i lider av ständiginflation. I verklighelen innebär skalleomläggnings-förslagd ingeniing annat änall man försöker återställa den direkta slalliga inkomstskatten lill 1970 årsnivå i oförändrat penningvärde. Men skatteuttaget hartolalt sett under 1970-lalel inte begränsats ulan Visserligen har den statliga inkomstskallen sänkts, men ett beloppmotsvarande denna sänkning har tagits in till staten genom höjdaarbetsgivaravgifter. Också dessa avgifter drabbar oss alla genom högre priseroch genom höjda kommunalskatter. Våra kommuner, som lidigare inteerlaglskallereller avgifter till slalen, har genom den indirekta beskatlningen, ochframför alll genom arbetsgivaravgifterna, kommii att lill staten eriägga storabelopp. Kommunerna och inte minst landslingen är stora arbetsgivare, och dekoslnader som föreliggande proposiiion medför, med 4,1 procents höjning avarbetsgivaravgifterna, innebär stora påfrestningar pä kommunernas ekonomi. Ifiertalet kommuner har man ingen annan möjlighet all klara konsekvenserna avskalleomläggningen än alt höja utdebiteringen, detta för atl orka med denbelastning som de höjda arbetsgivaravgifterna till staten innebär. Faktum ärdärför att när räkningen för skatteomläggningen är lill fullo betald är förmänga situationen ganska oförändrad. sådan silualion är det helt naturligt alt många frågar sig: Var har vi rotentill denna utveckling? Produktionsutvecklingen, produktionsökningen avgör ju iverkligheten vilka resurser som står till förfogande. Tar vi vid fördelningenav tillgängliga resurser ät oss mer än resurstillgången medger får vi enfortsatt inflation. Därmed fortsätter pris- och lönekarusellen - en utvecklingsom pä sikl knappast gagnar någon men väl skapar problem och missräkningar förmänga. Somulvecklingen har varit är skatteomläggningen nödvändig, della inte minst föratt inte trubba av den enskildes intresse för inkomstökningar. Men på siktsell sä måsle del vara elt allmänt starkt intresse all komma lill rätla medpenningvärdeförsämringen. En inflation pä över 10 proceni kan inte fåfortsätta, utan här bör alla partier känna sitt ansvar och verkligen göra sininsals. Främst vilargivetvis ansvaret på regeringen, och nog tyder dagenssituation på nödvändigheten av en bättre samordning och bättre förslåelsemellan olika parter. Kravet på en brett upplagd stabiliseringskonferens tordekomma att stödjas av allt fler. Därpå lyder inte minsl den dagsaktuellasituationen och den utveckling vi har kunnal konstatera under de senasle åren. på det nu akluella skalleförslaget finner vi alt detta totalt sett innebären förändring frän direkt till indirekl skatt på 4,8 miljarder kronor.Förslaget innebär dels att lönlagarnas avgifter för sjukförsäkringen slopas ochatl denna kostnad överflyttas på arbetsgivarna genom en höjd arbetsgivaravgift,dels alt avtrappningen av grundavdraget slopas eller, med andra ord, allgrundavdraget fastställs till och förblir oförändrat oberoende avinkomsten. Vidare görs vissa justeringar av skatteskalorna. Pådessa punkterar partierna eniga. Så värdet i utredningen och också i ulskottel.Samma inställning råder beträffande vissa avdrag för låginkomsttagarna ochpensionärerna. Enighetråder också om alt överflytta löntagarnas kostnader för egen-avgifterna belräffandesjukförsäkringen pä arbetsgivaren genom en höj- Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. ning avsocialförsäkringsavgifterna motsvarande nämnda kostnader. Först beträffandefinansieringen av kostnaderna för förändring av grundavdragen ochskatteskalorna har meningarna delals. har, som framgår av motionen1890, den bestämda uppfallningen alt finansieringen av denna omläggning måstebäras av dem som har de slörsla resurserna att bära en sådan belastning. Vimotsätter oss bestämt en ensidig beskattning av arbetskraften och säger därförnej till en större höjning av socialförsäkringsavgiften än vad som behövs föratl läcka den del av kosinaderna som lidigare erlagts av löntagarna iegenavgifier. All som föreslås i proposilionen höja denna avgift medytlerligare anser vi icke acceptabelt. Centerpartiethar i sin partimolion föreslagil en arbetsgivaravgift lill sjukförsäkringen ochfolkpensioneringen som totalt sett är lägre än vad regeringenföreslår. Vi anser därför atl moisvarande belopp, ca 1,8 miljarder, slår lillförfogande vid avtalsförhandlingarna. Tas del ul i ökade löner, kommersamhället i form av skaller all la tillbaka cirka hälften, eller 900 miljoner.Tar man inte ul beloppet i avtalsförhandlingar kommer en belydande del ändåsamhällel till godo anlingen genom en ökning av företagsskatterna eller genom enlugnare prisutveckling. Inte minsl del sistnämnda har sin stora belydelseockså för statens och samhällets utgiftssida. Kommunerna får också sin andelgenom värt förslag, vilkel vi inte skall glömma bort. Den övriga delen, också900 miljoner, anser vi bör lagas ul där inkomslulvecklingen har skapat nyaresurser. Vi föreslår därför alt bolagsskatterna höjs lill 50 proceni frånnuvarande 40 proceni och all skallen för ekonomiska föreningar höjs frännuvarande 32 proceni lill . Vissadelar av värt näringsliv, särskill exportindustrin, har haft en gynnsaminkomslulveckling, och enligl vår uppfattning bör den bära en del avkostnaderna för ärels skatteomläggning. Vi förestår däriämle en uiredning ominförande av en progressiv bolagsbeskalining. Vi är vät medvetna omsvårigheterna med all ulforma en sådan, men svårigheterna måsle övervinnas förall skallesyslemel skall få en sådan utformning atl bärkraften blir avgörandeför hur och var skallen skall tagas ul. förslag innebär på denna punkten inkomstförstärkning för slalen pä omkring 500 miljoner. Icenlermotionen föreslås också en omläggning av systemet för uttag avenergiavgift på elström. Enligl nuvarande regler ullages denna avgift med 10proceni pä elenergikostnaden, således såväl pä fasta avgifter som päkilowaltförbrukning. anser att denna avgift bör utlagas sä all denulgår med per kWh. För hushåll och småförbrukare innebär en sådanomläggning knappast någon förändring. Däremol kommer avgiften alt bli högreframför alll för storförbrukare, som ofta är den mesl kapilalinlensiva delen avnäringslivet, framför allt inom skogs- och järnindustrin. Storförbrukarna avelenergi har ofta en ström-kostnad pä endast per kWh,och följaktligen utgör skallebeläggningen här endasi 0,3 eller perkWh. En omläggning i enlighet med cenlerförslagei skuttedels medföra en ökad avgift på en lönsam verksamhel, dels ha en viss belydelseför en positiv inställning lill en begränsning av energiälgängen. Inte minstdet sistnämnda har sin betydelse i en situation som dagens, när vi allmäntdiskuterar framtidens energibehov och energilillgångar. Iproposilionen ullalas också all finansminislern uppdragit ål 1972 årsskalleuiredning alt redan vid nu kommande årsskifte framlägga förslagbelräffande en ny skatteomläggning . vilt i samband härmedunderstryka viklen av atl denna omläggning får en mer utprägladläginkomslprofil än årets. Iproposilionen föreslogs att lönlagarnas avdragsrätt för sjukförsäkringsavgiftergrundade inkomst av tjänst skulle slopas. ansåg, somframgår av molionen 1974:1890, att ur principiell synpunkt inget skäl förelågför ell dylikt slopande. Alt slulreglering av inkomstskatt inte skerförrän kan inte vara något motiv för ell stopande. Iulskottel har emellerlid mellan , socialdemokraterna och folkpartietträffats den kompromiss som framgår av utskottsbetänkandet, vilken innebär allavdragsrällen för sjukförsäkringsavgift blir kvar för löntagarna också för 1974års inkomster men alt avdraget begränsas lill högsl . Delta medföratl låginkomstlagarna fär fullt avdrag, medan ingen får ett siörre avdrag än500 kronor. En kompromiss innebär alllid eftergifter från berörda partersursprungliga sländpunkler, men med den uiformning som kompromissen fält, med enklar låginkomstprofil, har vi accepterat uppgörelsen. 1ulskollsbelänkandel har också behandlats ett anlal molioner väckta vid åretsallmänna motionslid. En sådan motion från aktualiserar frågan omavveckling av den faktiska sambeskaltningen i de fall båda makarna arbelar iell gemensami förelag. Alltsedan 1970 har denna fråga behandlats i ,och starka motiv har framförts för en förändring av beskattningsreglerna fördenna grupp. Trots år av utredning har ännu icke något förslag framlagts, ochman är ganska förvånad över denna betydliga tidsåtgång, särskill med lanke päall man har sell exempel på all skalteförslag gällande hela svenska folket harkunnal presenteras . Hadeden verkliga viljan funniis alt åstadkomma någol på della område, så skullesäkerligen denna fråga ha kunnal vara löst för länge sedan. Den orättvisa somden fakiiska sambeskattningen innebär måste rättas till. Centernsrepresentanter i utskottet har understrukit detta i ett särskill yttrande.Anledningen till atl vi inte reserverat oss på denna punkt är att det har saglsatl ell förslag från ulredningen är att vänla . Vår ståndpunkt äroförändrad - vi vill nu avvakta vad utredningen kommer all föreslå, och viförutsätter atl frågan kommer att lösas i posiiiv rikining . Ireservation nr 17 berörs frågan om värt nuvarande inkomstskatte-syslem och desssätt att fungera i lider av inflation. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. vad som skell under1970-lalet innebär inflationen en automatisk skärpning av skatteuttaget. Dettakan man givetvis i viss män komma lill rälla med genom att - som regeringen nugör - ändra skatlebestäm-melserna är frän år, men det finns anledning atl inomskatieulredningen också undersöka möjligheterna att utforma elt skattesystemmed inbyggda bestämmelser som anpassar skatteuttaget titt elt förändratpenningvärde. För all skapa dessa möjligheter skatieutredningyrkar jag alt bifaller reservationen 17. 1reservaiion nr 21 berörs frågan om en differentierad arbetsgivaravgift.Riksdagen har bifallit kravei pä uiredning om regional differentiering avarbetsgivaravgifterna. I denna reservation, som bygger pä cenierns partimolion,begärs atl även frågan om differentiering på andra grunder skall få tas upplill en förutsättningslös utredning. Man kan differentiera arbetsgivaravgiftenefter företagens typ, stortek och inriktning. Inte minst de ideellaorganisalionerna och frikyrkosamfunden har genom arbetsgivaravgifterna ålagtsen ny kostnad, som ibland kan vara ganska besvärande och utgöra en storbelastning. Somjag ser det lalar starka skäl för att vi - därest vi skall ha kvar den direktaarbelsgivaravgiften - får en fullständig utredning som visar konsekvenserna avsystemet med arbetsgivaravgifter och att man även utreder möjlighelerna till enannan utformning av reglerna för dessa uttag. Jag har gett en sammanfattning av syn pä skat-leomläggningsförslaget.På vissa punkter är vi överens med de andra partierna, på andra punkler har viframlagt förslag lill andra lösningar än vad regeringen förordat. Vi acceplerari stort skatteomläggningsförslaget, vi är väl medvetna om att kostnaderna måstebetalas, och vi redovisar klara alternativ för hur detta skall ske när vi haranmält en avvikande mening. Härmed vill jag yrka bifall till reservationerna nr 1,6, 8,9,10, 17 och21 i skaiieulskouets bdänkande och i övrigl titt ulskollets förslag. Hen i (m): Moderata samlingspartiet har sedan myckel länge varnat för verkningarnaav den skallepotilik som bedrivits i vårt land. Den onormala ökningen av denoffentliga sektorn har tydligen kunnat finna användning för hur mycket pengarsom helst. Men del allvariigasle har varit all de ständigt ökande skallernaverksamt bidragit till all öka värt kostnadsläge och försämra vårkonkurrensförmåga. Det mest beklämmande är emellertid att de höga skatternahar inneburit alt ett stort antal heltidsarbelande människor i vårt land - ochdelta gäller särskilt i familjer där endast en av makarna haft arbetsinkomst -har tvingats till att mottaga samhällels hjälp för alt klara sinalevnadsomkostnader på grund av atl skatten tagit så stor del av inkomsten altdel belopp som sedan ålerslått icke har räckt till för att klara familjensuppehälle. kan ju inte vara en rimlig utveckling. Dehöga marginalskatter som vi haft - och som i alldeles särskill hög grad harkännetecknat åren skatteomläggning - har verksamt bidragit tillatt göra det allt meningslösare för människorna all öka sina ansträngningar föralt förbättra inkomsten. Ökningen av marginalskatten har ju främst sin grund iatt vi haren mycket härd progressiv skatteskala. När denna har fält verka isamband med en ständigt fortgående infiation har skatterna automatiskt stigit.Därtill kommer sedan de nödvändiga inslagen av bidrag, vilkas avlrappninginneburit en ytterligare påspädning av marginaleffekterna. När dessa effekiernått så högt som ibland t. o. m. 90 ä 95 proceni, så är det väl rätt naturligtatl många funnii det meningslöst alt försöka förbättra sin ställning. Underåratal har vi krävt en verkligt ny skallepotilik, och det är därför som vi medviss tillfredsställelse kan notera alt det förslag som föreligger i vissmän tillgodoser oss. Men vi har fält kämpa ganska ensamma om delta. Först vid1971 års höstriksdag lyckades vi få majoritet för ett krav pä enskatieutredning. var del emellertid blankt nej från alla andrapartier. Denna islossning har medfört alt vi har fält ell förslag somvissertigen sänker den direkta slalsskalten i sä måtto att de vanligaautomatiska ökningarna på grund av inflationen hämmas. Men den nya skatteskalasom nu framläggs innebär all marginalskatterna siiger i vissa lägen. När vi serlill lolateffekten så blir lyvärr resultalel inte så lysande, då manfortfarande följer linjen att det skattebortfall som uppstår genom omläggningenskall i sin helhet, och väl del, kompenseras genom skaltehöjningar på andraområden. Del innebär atl man nu höjer socialförsäkringsavgifien päarbetslönerna med hela 3,7 proceni. Del hjälper inte om man kallar denna avgiftför socialförsäkringsavgift i slällel för arbetsgivaravgift, vilket utgjordeett stort nummer i den s. k. Hagaöverenskommelsen. Den får exakt samma verkanmed prishöjande effekl pä varorna och minskar möjligheterna all hälla en fullsysselsättning. säger man att dessa höjningar skatt minska pä kraven vid löneförhandlingarna.De redan lagda buden visar emellertid inte någon sådan lendens. För månganäringar - särskilt för dem som använder sig av mycken arbetskraft -blir därför dessa ålgärder myckel svära all bära och kommer säkertigen alt ledafram till atl många sädana förelag måsle lägga ned sin verksamhet på grund avkostnadsökningarna. Detmåste vara något fel med att godkänna att varie sådan här skatteomläggningskall medföra nya och ökade skaller. Därför har vi moderater motsatt ossdelta. Vi säger att man i slällel bör minska på siatens utgifter. Och det insågtydligen hela när den godkände moderata samlingspartielspartimotion med begäran om en besparings-utredning, som dock tyvärr ännu ickehar blivit tillsall. Den gamla linje som man nu forlsäller all följa innebärall slalen får en ökning av sina skalleinkomsler inte bara på grund av ökadtillväxt ulan framför allt på grund av inflationen och på grund av all våraskalleskalor genom sin progressiviiei ger mera i slatsskatier eftersommänniskorna kommer upp i högre nominella inkomster, visserligen med minskadköpkraft. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Del är därför nödvändiglatt vi får elt system med indexreglering av skatteskalor och skatteavdrag, såalt staten icke på detta sätt ogenerat kan öka sina krav pä människorna ulanall fattar beslut om skattehöjningar. Men del är lika felaktigt atlriksdagen går med pä kompensationen. Vi moderater beklagar atl vi slår ensammanär det gäller atl säga nej lill hela denna kompensalion. Följden blir också-jag tror att var inne pä det - atl kommunalskallerna drivs uppåtnär arbetsgivaravgifterna ökar. Förkommunerna är del här givetvis alldeles särskilt allvarligt. Det hjälper dåinte med aldrig så sluga överenskommelser mellan herr fl-nansministern ochKommunförbundet om ett skatieslopp för kommunalskatterna. Del är bara enuppbromsning som nästkommande är exploderar i så mycket våldsammareskalleökning. Vi har fält många exempel på delta ule i kommunerna, där mantvingats höja sina skatter avsevärt. Dd är en utveckling som är allvarlig, inteminsl för de lägre inkomstlagarna. Men dessa skaltehöjningar är en logiskföljd, när man vägrar alt gå lill roten med del onda och inte vill vara med omalt staten också måsle minska pä sina anspråk då det gäller att lägga sig tillmed de nya inkomster som människorna förtjänar. De som arbetar måste själva fåbehålla mera; nu är det knappast någol av tillväxten som kommer människornatill del sedan stat, kommun, landsting och prisstegringar tagit sill. Beviselhärför finner man när töniagarorgani-salionerna anser alt de måste begära21-24 procents lönestegring för att fä en 3-procenlig förbättnng. Delär all hoppas alt del lill sist skall gå atl få fram en annan politik. Och detfinns väl elt hopp nu sedan löntagarorganisationerna kommii underfund rned atlvårt nuvarande krav på skatter innebär alt de icke kan förbättra sinamedlemmars situation med ökning av lönerna ulan alt det måsle ske genomkompensalion på skaiteomrädel som innebär au medlemmarna får en fördel som inieär skailebetagd. Det är också att hoppas all skatieulredningen någon gäng fårböria med sitt egentliga arbeie, nämligen alt åstadkomma ett skattesystem somgör att människorna finner del meningsfullt alt anstränga sig, får enmöjlighet atl spara för framliden och kan finna alt skatteuttagen är rimligarean . Denskaltereduktion som det nu föreliggande skatleförslagd innebär reducerasemellertid betydligt, då finansminislern i sin proposition föreslagit allsjukförsäkringsavgiftens avdragsgillhel skatt försvinna för lö-neinkomslagarnavid taxering. Förslaget om borttagande av den avdragsrällen har lyvärrnu i princip tittslyrkts av , ochsocialdemokraternas ledamöler i skalteutskotlet, i den män avdraget översiiger500 kronor. Vi moderater kan emellerlid inte vara med om en så principvidrigoch retroaktiv åtgärd som alt lill viss del denna avdragsrätl, som allahar rätt lill enligl gällande författningar. När avgiften betaladesfanns denna avdragsrätl, men när deklarationen lämnas in har man avskaffatdenna rättighet.