prot · FX09141 · 1974-12-31 00:00:00 — Då herrWinberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Nr14 i anledning av motion om anslutning lill om skydd förkulturföremål vid väpnad konflikt Nr15 i anledning av proposition angående godkännande av omtraktaträtten Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §4 Bortdragande av främmande trupper ur Föredrogs ulrikesutskollels betänkande nr 16 i anledningav motion om bortdragande av främmande truppier ur . I delta betänkande behandlades moiionen 1974:62 avherr m. fl. (vpk) vari föreslagits attriksdagen hos regeringen hemställde att denna genom FN verkade för alla främmandetruppers bortdragande ur : Utskottet hemställdealt skulle avslå motionen 1974:62. (vpk); Det var ett bra beslut som den fattade , däSverige erkände även . Delta beslut var helt ilinje med en alliansfri utrikespolitik. hade endastdiplomatiska förbindelser med ;s mariohettregering i . Vi ivänsterpartiet kommunisterna känner givetvis tillfredsställelse över dettabeslut, då vår riksdagsgrupp under en följd av år i motioner i denna riksdag ställtkravet om ett erkännande av . MenKoreafrågan är inte löst för del i och med delta beslut. Under hägnet av FN:s beskydd håller fortfarandeUSA truppslyrkor i södra . Dessa trupper bär FN.s emblem. Vidare ingårSverige tillsammans med å ena sidan och och äandra sidan i FN;s neutrala i . DäUSA-imperialismen söker fotfäste i andra länder för rent kolonial expansion,kan det ske på olika sätt - i vissa fall genom rena krigshandlingar ochöverfall. har lill sitt förfogande bl. a. den effektivaspioneriorganisationen , som uppträder litet varstans där det gäller all fålill stånd kupper mot progressiva regeringar eller för etl fortsattfolkförtryck. Exemplen härpå är många och ligger bevisligen även nära i tiden.Då det gällde att få ett säkert fotfäste i var vapenmakt ochkrigshandlingar den enda utvägen och metoden för . Efterkrigsslutet hade folkel i börjat bygga sitt socialistiskasamhälle. hade utropats och de amerikanskaockupanterna kastats i havet. Men de asiatiska folkens framtidsplaner skullesläckas. Detta gick inle för sig på annat sätl än genom krig och överfall. Detgällde för att inte vänta för . Ijuni 1950 utlöste . Man misslyckades dock i sill angreppskrig,tvingades att retirera och slutligen att acceptera ett vapenstillestånd. NorraKorea liksom omfattande territorium var förlorade för USA-imperialismensåsom koloniala områden för utplundring. Atl efter nederiaget i Koreaöppnade krig i är ett understrykande av som kolonialmakt och dessverkliga uppsåt. Isödra lyckades dock behälla sitt inflytande med hjälp av FN. Där harfunnits stora amerikanska truppstyrkor. Den sydkoreanska armén - en avvärldens största - är utrustad med amerikansk stridsmaterial. Den står underhögsta befäl av USA-militär, och den är utbildad av amerikansk expertis.Självklart var den väl skickad alt användas i det krig som förde mot folkeni . Säsent som är 1971 tvingades 50 000 sydkoreaner att della pä sida istriderna i och Cambodja. För detta dellagande erhöllmarioneltregeringen i södra åriigen under 1960-taletoch början av 1970-talel. Deamerikanska trupperna i södra uppgår nu till 38 000 man. De har varitstörre till antalet, men liksom i kompenserar bortfallet med enintensifierad träning och utbildning av den sydkoreanska armén. Det materiellabiståndet till armén utökas också kraftigt. USA-imperialismensmilitära förtryck och ekonomiska utsugning kännetecknas bl. a. av atlUSA-kapitalet direkt kan ingripa i och kontrollera ekonomi. Lagarnatillåter hundraprocentigt utländskt ägande av kapital och utländsk ledning avbolag i södra . Som i alla stater Bortdragandeav främmande trupper ur Nr 141 med liknande koloniala förhållanden slår en liten grupp avkorrumperade Onsdaeen den samarbetsmänhelt till kolonialmakiens förfogande. S'*'' ' fördelar av det s. k.biståndet från under det all den stora massan avsydkoreaner lever en icke människovärdig tillvaro. Bortdragande av Densydkoreanska regeringen är en marionettregering. främmande trupper miliiärfascistisk diktatur. Folkets kamp mot förtrycket pågår ständigt. ur Den blossar upp dä och då med verklig styrka. plats i svenska massmediages inle denna kamp. Den notiseras på sin höjd någon gäng. Och ändå är dennafolkets kamp mot förtryckarregimen mycket utbredd. Den förs av arbetare,studenter, intellektuella, religiösa och människor ur alla samhällsklasser. Vadman kräver är en demokratisering av samhället, en fredlig återförening av sittfädernesland och ett avskaffande av det militärfascisliska styret. Enförutsättning härför är alt de främmande trupperna lämnar södra . Folketskamp i södra visar med all önskvärd tydlighet alt inget aldrig så hårtfascistiskt förtryck kan bryta folkets molståndsvilja. Marionettregeringen kansitta kvar och utöva sitt folkförtryck lack vare alt USA-trupperna häller södraKorea ockuperat. Dessa utländska trupper går fortfarande under beteckningen"FN-styrkor". Förhållandenai södra torde inle vara främmande för vare sig utrikesutskottet ellerregeringen. motivering för avslag på vänslerpartietkommunisternas motion nr 62, att regeringen i FN verkar för alla främmandetruppers bortdragande ur , verkar därför minst sagt underlig. Det är ettbenhårt fasthällande vid den uppfattning utskottet tidigare intagit tillvpk-molioner i samma fråga. Utrikesutskottetskriver i sitt betänkande att de trupper som befinner sig iKorea "har till uppgifi att bevara freden och säkerheten i området samtatt vederbörande regeringar är beredda alt kalla hem sina kvarvarande styrkorfrån , så snart republiken " - alltså marioneltregeringen isödra - "så skulle önska eller när förutsättningar för en beståendelösning skapats". Utrikesutskottetsätter alltså sin fulla tillit till att marioneltregeringen i södra skallbegära all USA-trupperna skall försvinna. Är ändå inte denna förlitan frånutrikesutskottet rätt ljusblå? Itite kan en regering som styrs av enkolonialmakt kräva atl samma makt skall lämna landet. Därmed skulle helaunderlaget för marionettregeringehs existens försvinna. Det är hell enkeltotroligt att en sådan begäran skulle ställas från regeringen i . USA-truppernai södra är fortfarande en krigsrisk. De är också orsaken till den stora osäkerhet som råder pä den koreanska halvön och framförallt i södra . Framhävandet av USA-lruppernas fredsgärning är lika falsk som inskriptionen på statyn över på i . Inskriptionen på denna över en kung som ordnade överfallskrig är inle med sanningen överensstäm mande. Inskriptionen skulle i stället ha varit "Krigets anstiftare".På 220 liknande sätl framställer utrikesulskoltelUSA-imperialismen och dess trupper i somfredsbevarande, trots att de i verkligheten var krigsanstiftare och ständigtutgör en krigsrisk i del område där de befinner sig. Undanför undan, allteftersom folken segrar på slagfälten i , försvagas ocksåimperialismen. Marioneltregeringen i tvingades således allinleda samtal med om normalisering avförbindelserna mellan de båda staterna. Förslag om dylika samtal haderegeringen i ställt år alltsedan vapenstilleståndet år 1953.Men regeringen i hade icke accepterat. kommuniké från samtalen sägs bl. a. alt några av principernaför landets återförening är att denna skall ske oberoende, ulan inblandningutifrån, samt med fredliga medel. Principerna i denna kommuniké går igen i detuttalande som parterna efter kompromisser kunde enas om i FN ,som generalförsamlingen då antog och som utrikesutskotlet hänvisar till i sittbetänkande. Menallt kan ju saboteras om inte viljan finns. blandar sig i inreangelägenheter. Sydkoreanerna tvingas delta i krigföring och deförhindras genom militärt förtryck att själva kontrollera sin ekonomi. Dettastrider mot principerna i FN-utlalandet. Härtillbedriver USA-regimen tillsammans med regimen i en aggressionspolilikgentemot med bl. a. upprepade kränkningar avnordkoreanskt område. I detta sammanhang bara några av de mest uppmärksammadefallen; Spionbåten , spionplanet 1969, spionskeppet 1-2år 1970. Dessa kränkningar har fortsatt och pågår alltjämt. Även delta stridermot vad som sägs i" FN-utlalandet om "fredliga medel". Sedanhör det lill saken atl marioneltregeringen i visat alt den inte menarallvar med dessa samtal. Därför sände den koreanska - Demokratiskafolkrepubliken högsta folkförsamling - ett brev lill den amerikanskakongressen med förslag om direkta förhandlingar mellan och för ettfredsavtal, som skulle bringa ur väriden riskerna för en ny militärkonfrontation mellan den koreanska nationens . harendast vapenstillestånd gällt. har inte behagat svara på det brev manerhöll. USAdominerar dock inte som tidigare i FN. Förhållandena har förändrats lillnackdel för . Andra röster hörs både i och i . Dessa rösterljuder inle med i den USA-dominerade orkestern. kunde utanbetänkande instämma i au generalförsamlingen skulle behandla frågan omborttagandet av USA-trupperna från . Man var nämligen säker på enmajoritet för att få behålla ockupationsstyrkorna där. Under ;s mäktigatryck har dess mening kunnat genomdrivas i generalförsamlingen. Manhar helt litat på majoriteten av nationer i FN. Sä är dock inte fallet längre. Nuframskymtar en annan mening, nämligen den att frågan om ockupationstruppernasbortdragande från inte längre skall avgöras Bortdragande av främmande trupper ur Nr 141 av generalförsamlingen utan att frågan skall överföras tillsäkerhetsrådets Onsdaeen den begränsadekrets. Här kan använda sin vetorätt och på så sätt per- Il rnanent hålla ockuperat. Det vardärför med en viss beklämning man log del av pressmed- Bortdragande av delandetfrän , där det med- främmande trupper delades att ambassadör i FN framfört som regeringensmening ur att generalförsamlingen skulle kunna begära attfrågan om upplösning av FN-kommandot togs upplill prövning och att den hyser den meningen att del sedanär säkerhetsrådets sak att fatta beslut. Detta står angivet iutrikesdepartementets pressmeddelande av den 3 i . Ifrågan om bortdragandet av USA-trupperna från hyser alltså Sverigesregering samma uppfattning som . skall avgöra, och där harUSA vetorätt. kan alltså även i fortsättningen hälla ockuperat. Menfrågan om de amerikanska ockupationstrupperna i under FN-flagg harunder fått en annan aspekt. Enligl uppgift gör nugällande att antalet amerikanska trupper under FN-kom-mandoendasiuppgårtillnågra hundra man. De nästan 38 000 amerikanska soldater som är stationerade isödra är där, säger , i kraft av den s. k. ömsesidiga försvarspaklenmellan Republiken och , alltså mellan marioneltregeringen i ,och . Hurkan tala på detta sätt? Den enda förklaringen är att undan för undanfår allt svårare alt inför världens folk rättfärdiga närvaron avockupationstrupperna i . har gjort upp med marionett-regeringen iSydkorea att de amerikanska trupperna skall vara kvar, oavsett vad Förentanationerna kommer atl la för ställning. Vad som har hänt i Sydvielnam är USAinställt på alt upprepa även i , tycks det. Attden ena stunden kalla de amerikanska trupperna för FN-styrkor, då det är mesttjänligt för ;s syften, men att - då delta är otjänligt för de egna syftena- säga atl samma trupper inte är FN-styrkor inger givetvis inte något som helstförtroende. Deamerikanska trupperna i har hela liden uppträtt som FN-styrkor. Denmeningen har alltid hävdats alt de inle kan lämna södra , efiersom de ärdär i kraft av beslut i . Atl helt plötsligt påstå att deinte längre är FN-styrkor är därför politisk svindel. Men vad som kan gå försig i andra delar av världen kanske kan tillämpas även i södra . Delvar givelvis en framgång dä FN;s generalförsamling upplöste kommission för förening och återupprättande av Ko rea. Denna institution var helt enkelt ett verktyg för inblandning i inre angelägenheter. Del var också en framgång alt och förslag om etl inträde i FN av norra och södra inte vann gehör i FN. Syftet var nämligen alt för all framlid permanenta 222 delningen av . Enframgång var även all FN uttalade sitt stöd för de tre principerna förnationell återförening: oberoende, fredlig återförening och övergripandenationell enighet. Detta skapade en gynnsammare situation för alt förverkligadel koreanska folkels mål, återföreningen. Utvecklingenunder del gångna årel har dock visat svårigheterna som föreligger för ensjälvständig och fredlig återförening av genom en dialog mellan norr ochsöder, sä länge som trupper under FN;s flagga finns kvar isödra . Ett35-lal stater är nu klara med sitt ställningstagande i denna fråga. Det är inlelängre så alt - enligt utskottets beteckning - står ensamma i dennafråga. Allt talar för alt detta antal stater kommer atl stiga undan för undanallteftersom fredskraflerna blir starkare i världen. Jag yrkarbifall till moiionen 62 av m. fi. Bortdragandeav främmande trupper ur I utrikesutskottets betänkande nr 16 har vi behandlat en vpk-molion omde främmande trupperna i där man kräver att hos regeringenskall hemställa om att den genom FN verkar för alla främmande truppersbortdragande ur . Jag skall inle, fru talman, vid detta lillfäileuppehålla mig vid den historieskrivning som presenterat. Vikänner igen mycket av den frän . Myckel kan vi ansluta oss lill, i andradelar s|år han som vanligt över litet väl myckel lill förmän för den enapartens intresse. Vikan bara konstatera atl del alltsedan 1950 när kriget utbröt i harfunnits trupper som har haft FN;s uppdrag att lämna sådant bistånd har kunnal återfå internationell fred och säkerhet i området. Koreaproblematikenhar alltsedan dess varit en ständigt återkommande fråga i FN, där parterna harstått emot varandra. Det har gällt del berättigade i behovet av FN-trupper ochandra frågor där oenigheten har varit stor. Närvi därför i denna kammare diskuterade frågan var det med en visstillförsikt vi konstaterade alt hade kommitfram lill ett kompromissuttalande i Koreafrågan, som i stort går ut på atl manskall försöka att återförena . Denna återförening skall ske oberoende avutländska trupper och utan förlitande på deras inblandning. uPPnås med fredliga medel och ulan användande av våld mot denandra sidan. Man skall sträva efter en nationell enighet. Deltavar alltså vad hade kommit överens om 1972. Vidgeneralförsamlingsdebaiten i antogs denna kommunikéenhälligt av generalförsamlingen. Vi fann vid det tillfället, precis som vi nukonstaterar, alt del var ett stort steg framåt i strävandena all återförena detvä staterna. Fören kort lid sedan, närmare bestämt , avslutades årels Koreadebatt iFN:s första politiska utskott. Därvid framlades två resolutioner. Den ena ficken knapp majoritet framför den andra, men i del re- Nr 141 solutionsförslag som fick denna knappa majoritet uppmanas i alla fall Onsdaeen den koreanska parterna atl fortsätta sin dialog för atl påskynda återförening med fredliga medel. --------------- Manuttryckte vidare förhoppningen att säkerhetsrådet skulle la upp Bortdragande av frågan omen upplösning av FN-kommandot i som främmande trupper lämpliga arrangemang vidtogs för att upprätthålla vapenstilleståndsav- ur talet i syfte alt bevara fred och säkerhet på denkoreanska halvön i av- vaktan på allförhandlingar skulle leda fram till en varaktig fred mellan de båda koreanskaparterna. stödde detta förslag i politiskautskott, alltså första ulskoltet. Vår ambassadör avgav i samband därmed enröstförklaring, där han påpekade behovet av fortsatta och utökade kontaktermellan de båda koreanska lägren. Han erinrade också om all detta var en punkti den samförständsöverenskommelse som uppnåddes i generalförsamlingen 1973. Fråganom avvecklingen av FN-kommandot våren annan vikiig punkt, betonade herrRydbeck, i denna resolution. Därför ansåg han alt alla parter utan dröjsmålskulle överväga de faktorer som var väsentliga för alt möjliggöra ett beslut omavveckling. 1detta sammanhang är det väl helt naturligt atl man tänker på att FN-kommandotstår som undertecknare av stilleständsöverenskommel-sen och alt en avvecklingav detta kommando skulle kräva alternativa lämpliga säkerhetsarrangemang somsyftade till att upprätthålla vapenstilleståndet i området. ömnågon skall denna fråga upp i generalförsamlingen. Del är väl bådeutrikesutskottets och den förhoppning atl den debattenskall visa att del blir möjligt för parterna att uppnå samförstånd kring engemensam text. Det var den vägledande tongången i utrikesutskottet när vibehandlade vpk-motionen. Jagvet inte om jag har anledning all bemöta det log upp i sitt anförande.Jag vill emellertid konstatera och instämma i en myckel vikiig sak. HerrLorentzon sade, alt överallt där utländska trupper finns stationerade påfrämmande mark utgör dessa en krigsfara. Jag instämmer helt i den synpunktenoch jag tror all hela utrikesutskottet gör detsamma. Men del är den värld vilever i, . Det finns främmande trupper i praktiskt laget alla deländer i som tillhör NATO eller Warszawapakien. Det betraktar vi som enkrigsrisk, och därför måste varje tillbakadragande av utländska trupper varaell svenskt intresse. Lät mig kort och gott få yrka bifall till ulrikesutskollels hemställani betänkande nr 16. HerrLORENTZON (vpk): att han kunde skriva under en hel del av del jag framförde imitt inledningsanförande men att andra delar var överslag för den enaparlens intressen. Ja, det är sä med 224 kommunisterna all vi måste ta ställning för fredsintressena, och dere- presenteras i det härfallet av folk och även av folkel i . Men i finnsen marionettregering, vilket icke vederlade. Det är ingenöverdrift utan ett faktum när jag säger att den regeringen styrs frän . Tidigaremotiveringar från utrikesuiskollet mot etl erkännande av Demokratiskafolkrepubliken var att det fanns FN-trupper i och att Sverigedeltog i FN:s neutrala . År återkomutrikesutskottet med samma motivering mot ett svenskt erkännande som svar pävåra moiioner. Men det svenska erkännandet kom långt om . Den motiveringsom utrikesutskottet hade haft år mot ett erkännande av Demokratiskafolkrepubliken visade sig inte vara så tungt vägande som man hade velatgöra gällande. Varför,, stödja och överföra frågan om FN-styr-korna lillsäkerhetsrådet, när man är mycket väl medveten om att i detta säkerhetsråd harUSA vetorätt och kommer atl använda denna för att behålla sina ockupationstrupperi södra ? Varför inte stödja den part i målet. Demokratiska folkrepublikenKorea, som år har ställt frågan om den dialog som härtalar om mellan syd och nord om en fredlig återförening av de båda delarna avKoreahalvön? Regeringeni har ju menat allvar med sin inställning. Det kan man däremot intesäga om regeringen i , som år efter är har bekämpat linjen om en dialogmellan de båda regeringarna och aldrig har haft ett förslag att ställa. Förstunder senare lid, på grund av alla dessa nationer i och som kräveren annan tingens ordning, har man måst ta ställning till frågan på ett annalsätt . Defredliga krafterna i världen är de enda som kan tvinga fram en fredlig lösningav Koreafrågan, och del är i detta sammanhang som kan spela enväsentlig roll. Jag tror knappast att den bästa vägen är all vid varjetillfälle ställa upp vid sida i FN. omröstning som gjordes i FN om bortdragandet avUSA-trupperna förekom två förslag i första utskottet - det är riktigt. Enliglofficiellt material blev resultatet av utskottets behandling all det avSydkoreas vänner - alltså av - framlagda resolutionsförslaget antogs,medan nordsidans utkast förkastades med knapp marginal. Man har ju ändå kommitså långt att ell stort antal nationer numera börjat hotaUSA;s hegemoni i dennafråga i generalförsamling. I omröstningen stödde Sverigeicke den regim som väckt frågan om dialogen utan ställde sig på samma sida somUSA - de s. k. vänner som alltid har bekämpat förslaget om dialogen. Detfinns flera frågor i det här sammanhanget som man kan ställa sig litetfrämmande inför. I FN;s generalförsamling , när del gällde det s. k.allmänna resolutionsförslaget rörande situationen i , som antogs med90 röster mot 13 och 15 nedlagda, röstade tillsammans med ochEG-länderna mot resolutionen. I församlingens fjärde utskott befann sig Sverigebland 17 länder som nedlade sina röster Bortdragandeav främmande trupper ur 15Riksdagens protokoll 1974. Nr 141 när det gällde stärkandet av sanktionerna mot . den kunde vi fortsätta i fall efter fall. Och ändå är ju anseende fängagånger gott ute i världen när det gäller kampen för freden. när detgäller frågan om har man fortfarande inte gjort sig helt Bortdragande av frifrån den ställning man intog under det dagar. ur (): Jag skulle vilja rekommendera att något sätta sig in iden vetorätt som stormakterna har i säkerhetsrådet. Jag tror inte att det görnågon nytta att vi här diskuterar den ordning som gäller i ,utan i dagens debatt är det bara att konstatera att stormakterna för sinmedverkan i har förbehållit sig atl ha vetorätt. Jag villbara göra det klariäggandei. HerrLORENTZON (vpk): Vi kan inte göra någonting åt att stormakterna har beslutat som degjort i FN. Nej, det är rikligt. Men vårt handlande behöver ju inte vägledas aven viss stormakt. behöver ju inte alltid framstå som det land som har debästa värderingarna, i synnerhet inte för ett land som . Vårregeringschef har enligt mitt förmenande uppträtt på etlalldeles utmärkt sätt när del gällt dylika frågor. Och jag anser att i en frågasom denna skulle också kunna handla mer rakryggat än man gjort. Framförallt när det gäller har ställningstagande varit influerat avUSA:s värderingar. Delta har inte endast gällt regeringen, det har också gälltmassmedia och skolan. Man kan med fullt fog tala om USA-indoktrinering. Fleraexempel finns alt anföra i del sammanhanget, men jag skall bara ta ett urGöran Palms bok i . Exemplet finns pä s. 52 och handlarom ett svenskt skol-TV-program, betitlat Vår egen tids historia. Så kan detfaktiskt skrivas i svenska läroböcker och framföras i svenska TV-program:"Sedan kommunisterna vunnit makten i , blev deras nästa mål.Den 25 juni 1950 ryckte plötsligt starka nordkoreanska truppslyrkor övergränsen lill . Anfallet kom fullständigt överraskande både för västmakternaoch för regeringen i . President handlade snabbt ochbeslutsamt." Vidare; "Sedan försök all vinna misslyckats,har de riktat sina framstötar åt andra håll, mot och . I Vietnamhar kommunisternas framstötar lett till öppet krig och f har där- liksom i - inte dragit sig för atl sätta hårt mot hårt." Jagskall dra en lystnadens slöja över de tre namn som svarade för dellixskolprogram. Jag ville bara nämna detta när talade om att jagöverdriver i fråga om den ena parten. Det här är ingen överdrift när det gällerSverige. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels ulskotteis hemställan, dels motionen nr 62 av herrHermansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill atl kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i belänkandet nr16 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 62. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 305 Nej - 17 Debiteringoch uppbörd av arbetsgivaravgifter, m. m. §5 Debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter, m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskoitets betänkande nr37 i anledning av propositionen 1974:138 angående ändring i förordningen(1959:552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmänförsäkring, m. m. jämte moiioner. I propositionen 1974:138 hade Kungl. Maj:t() föreslagit all anta vid propositionen fogatförslag till lag om ändring i förordningen (1959:552) angående uppbörd avvissa avgifter enligl lagen om allmän försäkring, m. m. Ipropositionen hade föreslagits nya regler för förvarandet vid debitering ochuppbörd av arbetsgivares socialförsäkringsavgifier m. m. De nya bestämmelsernahade föreslagits träda i kraft den .