prot · FX09144 · 1974-12-31 00:00:00 — Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av herrar i och i Trobro imotsvarande det. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr Mundebo, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 60punkten 2 b 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrMundebo begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna2 b 2 och 2 b 3 Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Lagom avsättning lill särskild investeringsfond, m. m. HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN anförde; Propositioner ställs först på bifall till elleravslag på det i reservationen nr 7 av herrar i och iTrobro framställda yrkandei om avslag på förslaget till lag om insättning påinvesteringskonio för skog. Om delta yrkande avslås företas utskoitetshemställan under denna punkt lill avgörande med iakttagande av den uppdelningsom övriga vid denna punkt anförda reservationer ger anledning till. Del i reservationen nr.7 framställda yrkandei omavslagpå förslaget till lag om insättning på investeringskonto, för skog Propositioner gavs pä dels bifah till,dels avslagpå della yrkande, och förklarades den senare propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren avslår det i reservationen nr 7 av herrar i ochNilsson i Trobro framställda yrkandet om avslag på förslaget till lag ominsättning på investeringskonio för skog röstar den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Lydelsen av 2 och 3 §§' lagen om insättning päinvesteringskontoförskog Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion; Den som vill att kammarenbifaller skalleutskoltets hemställan i betänkandet nr 60 punkten 3 såviiiavser lydelsen av 2 och 3 §§ lagen om insättning på investeringskonio för skogröstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av i m. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omrösiningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 164 Nej - 164 Avstår - 2 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,nedlade herr försie vice talmannen i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel,varefter pä herr förste vice talmannens anmodan () ur urnanupptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Lydelsen av 8 § lagen om insättning på investeringskonio för skog Propositioner gavs på bifall lill dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 9 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteulskottets hemställan i betänkandet nr 60punkten 3 såviii avser lydelsen av 8 § lagen om insättning på investeringskonioför skog röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 9 av i m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 3 i övrigt Utskottets hemställan bifölls. §4 Lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning betänkande nr 31 i anledning av proposilionen 1974:148 medförslag titt lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, jämtemotioner. Kungl.Maj;l hade i propositionen 1974:148 () föreslagitriksdagen att anta i propositionen framlagt förslag till 4 Riiisdagens proiolcoil 1974. lag om arbetstagares rätttill ledighet för utbildning. Fredagen den 13 december1974 Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1propositionen föreslås all varje arbetstagare ges en lagfäst rätt till ledighetfrån sin anställning för all undergå utbildning. Lagen föreslås alltså gällaanställda i såväl allmän som enskild tjänst och avse både slörre och mindrearbetsplatser. De särskilda regler som gäller om ledighet vid svenskundervisnigför invandrare och om kurser för fackliga förtroendemän påverkas inte. Förrätt till ledighet för utbildning fordras normalt att arbetstagaren vid lidenför ledighetens början har varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt . Någonbegränsning i fråga om utbildningens art föreslås inte. Det ankommer påarbetstagaren själv atl avgöra inriktningen av utbildningen. självstudieromfattas dock inle av lagen. Ledighetenslängd regleras inle i lagen. Däremot föreslås utförtiga regler om hur begärdledighet skall förläggas. Arbetsgivare som vill skjuta upp begärd ledighetskall genast underrätta arbetstagaren och den berörda kollektivavtalsbundnaarbetstagarorganisationen om uppskovet. har rätt allpåkalla överläggning med arbetsgivaren i saken. Om arbetsgivaren vill atlledigheten skall börja senare än efter arbetstagarens begäran,krävs samtycke till uppskovet av arbetstagarorganisationen eller, om fråganhänskjuls till centrala överläggningar, av vederbörande huvudorganisation påarbetstagarsidan. I detta fall ligger alltså bestämmanderätten angåendeledighetens förläggning på arbetstagarparten. I fråga om facklig utbildningoch ledighet under högst en arbetsvecka förkortas den angivna sexmånaderstidentill tvä veckor. Arbetstagare,som har fält sin ledighet uppskjuten, fär efter en viss väntetid påkalladomstols prövning av frågan om ledighetens förläggning. Lagförslagetinnebär att del vid tvist om tillämpning av lagen är den fackligaorganisationen som bestämmer lagens tillämpning intill dess tvisten harprövats. Organisationen har alltså s. k. tolkningsföreträde. Ilagförslaget ingår vidare bl. a. regler om anställningsskydd för arbetstagaresom utnyttjar sin rätt till ledighet saml regler om skadeståndsskyldighet förarbetsgivare som åsidosätter sina förpliktelser enligt lagen. kan åläggas att utge skadestånd om den genom sitttolkningsföreträde har föranlett felaktig tillämpning av lagen och har insettetter uppenbarligen borde ha insett felaktigheten. Flertaletregler föreslås bli dispositiva för att de genom kollektivavtal skall kunnaanpassas lill de varierande förhållanden som råder på olika arbetsplatser. Degrundläggande reglerna som bl. a. tillförsäkrar arbetstagarna rätt tillbehövlig ledighet för utbildning och anställningsskydd under ledigheten är docktvingande. Lagen föreslås träda ikraft ." 1 detta sammanhang hadebehandlats delsden under allmänna motionstiden väckta moiionen 1974:1559 av fröken m.fi. (fp), delsde i anledning av propositionen väckta motionerna 1974:1935 av m.fi. (fp) vari hemställts atl med anledning av Kungl. Maj;tsproposition 1974:148 beslutade I. attt § tag om arbetstagares rätt lill ledighet för utbildning skulle ha av motionärerna angiven lydelse, atl 4 § samma tagskulle ha av motionärerna angiven lydelse, att 6 § samma lag skutte ha avmotionärerna föreslagen lydelse, innebärande atl domstols prövning skutte kunnabegäras redan om ledighet av arbetsgivaren uppskjuiils mer än inormalfallet och vid korttidsledighet samt alt förutom enskildarbetstagare arbetsgivaren skutte kunna få en förläggningsfräga prövad avdomstol, atl 15 § samma tag skutte ha avmotionärerna förestagen lydelse. Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning 1974:1936av m. fl. (vpk) vari hemställts all med bifall i övrigttill propositionen 1974:148 beslutade om av motionärerna angivna, frånförstagen till författningstext avvikande ändringar beträffande 5, 6 och 10 §§,innebärande dels alt den lid under vilken arbetsgivaren hade möjlighet attskjuta på en begärd ledighet skulle minskas till hälften i förhållande lillpropositionens förslag, dels att uppskovsmöjligheten när det gällde fackligutbildning skulle uteslutas, dels att domstols prövning skulle kunna påkallasredan efter sex månader i normalfallen och vid korllidsledighet,dels alt arbetstagare skulle ha rätt alt ulan föregående underrättelse tillarbetsgivaren i förlid,återgå i arbete om arbetslagaren haft skälig anledningavbryta utbildningen. 1974:1937 av () vari hemställts att beslutade 1. att hela lagen om arbetstagaresrätt till ledighet för utbildning skulle vara dispositiv, innebärande attavvikelser frän lagens bestämmelser kunde ske genom kollektivavtal, 2. att kvalifikationstiden förrätt till ledighet skulle vara 12 månaders anställning, 3. att arbetstagarorganisationenssamtycke till uppskjutande av ledighet skulle krävas om arbetsgivaren villealt ledigheten skulle taga sin början senare än 12 månader efter ansökan förutbildning omfattande minst , för utbildning som sammanlagtmotsvarade högst en arbetsvecka och 6 månader för övrig utbildning samt alt en obligatoriskföranmälningslid därutöver skulle finnas på 3 respektive , 4. atl rätt till ledighet förutbildning skulle gälla utbildning , 5. att objektsanstältd personat,praktikanter, vikarier och liknande endast i undantagsfall skutte ha rätt tittledighet för utbildning, 6. alt företrädesrätt tillledighet ej skulle gälla för utbildning som avsåg Nr 144 fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor, Fredaeenden ' ' lagen om arbetstagares rätt lill ledighet förutbildning skutte '' ' '" j"" '' Lag om arbetstagaresrätt till ledighet för utbildning 1974:1938av m. fl. (m, c, fp) vari hemställts all för sin delbeslutade att tidpunkten för ikraftträdandet av lagen om arbetstagares rätttill ledighet för utbildning senarelades till den för allmöjliggöra förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter på såväl central somlokal nivå om tagens praktiska tillämpning samt 1974:1939 av fruÅsbrink (s). 1. beträffande möjligheten atlmeddela administrativa föreskrifter på den statliga sektorn all medavslag på motionen 1974:1935, yrkandet I, godkände vad utskottet anfört, 2. beträffande lagens tillämpningpå vikarier, praktikanter och objekts-anställda alt med avslag påmotionen 1974:1937, yrkandet 5, godkände vad utskottet anfört, 3. att skulle anta 1 § idel i proposilionen 1974:148 framlagda förslaget lill lag om arbetstagares rättlill ledighet vid utbildning, 4. beträffande omfattningen avtagens dispositiva regler atl med avslag på motionen 1974:1937,yrkandet 1, skulle anta 2§ i lagförslaget, 5. beträffande kvalifikationstidatt med avslag på motionen 1974:1937, yrkandei 2, skulle anta 3§ ilagförslaget, 6. beträffande ledighetens längdatt skulle avslå moiionen 1974:1937, yrkandet 4, 7. beträffande överiäggningsrättenau med avslag på motionen 1974:1935, yrkandet II, skulle anta 4 i?i lagförslaget, 8. beträffande ledighetensförläggning att med avslag pä motionerna 1974:1935, yrkandei III,1974:1936, i motsvarande det, och 1974:1937, yrkandet 3, skulle anta 5 och 6 §§i lagförslaget, 9. beträffande lurordningsreglernaatt med avslag på motionen 1974:1937, yrkandei 6, skutte anta 7§ ilagförslaget, 10. beträffande rätten att i förlidåtergå i arbete att skulle - med avslag på motionen 1974:1936, imotsvarande del, samt med förklaring atl 10 § i lagförslaget borde ändras -anla paragrafen i den lydelse utskottet föreslagit, innebärande attarbetsgivare ej skulle vara skyldig att låta arbetstagare, som avbrutitstudieledighet som varat , återgå i arbete tidigare än en månadefter del arbetsgivaren mottagit underrättelse härom, 11. beträffandeskadeständsskyldighet för enskild arbetstagare an med avslag påmoiionen 1974:1939 skulle anta 13 § i lagförslaget, 12. beträffande skyndsamhandläggning i domstol att med avslag på motionen 1974:1935, yrkandetIV, skulle anta 15 § i lagförslaget. 10. beträffande lagensikraftträdande all med avslag på motionerna 1937, yrkandei 7, och1974:1938 skulle anta lagförslagets ikraftträdandebestämmelser, 11. all skulle antalagförslaget i den mån det inle behandlats i del föregående, 12. alt motionen 1974:1559 inteföranledde någon åtgärd. Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning t. beträffande kvalifikationstid av herrar () och () som ansett all utskotiet under 5 bort hemställa, attriksdagen skulle - med bifall lill moiionen 1937, yrkandet 2, samt medförklaring au 3 § i lagförslaget borde ändras - anta paragrafen i den lydelsesom reservanterna föreslagit. 2. beträffande ledighetens föriäggning av herrarNordgren (m), i (fp), () och Cariström (fp) som ansettatt utskottet under 8 bort hemställa, dels anta 5 ij ilagförslaget, delsmed bifall lill motionen 1974:1935, yrkandei III, och med avslag på motionerna1974:1936, i motsvarande del, och 1974:1937, yrkandet 3, samt med förklaring all 6 S i lagförslaget borde ändras anta den pa- ragrafen i den lydelsereservanterna föreslagit. 3. beträffandeledighetens föriäggning av (vpk) som an sett att utskottet under 8 bort hemställa, atlriksdagen skulle - med bifall lill moiionen 1974:1936 i motsvarande del samtmed avslag på motionerna 1974:1935, yrkandet III, och 1974:1937, yrkandet 3,samt med förklaring atl 5 och 6 §§ i lagförslaget borde ändras - antaparagraferna i den lydelse reservanten föreslagit, 4. beträffande turordningsreglerna av herrarNordgren (m) och Strind berg (m) som ansett att utskottet under 9 bort hemställa, attriksdagen skulle - med bifall till moiionen 1974:1937, yrkandet 6, saml medförklaring att 7 § i lagförslaget borde ändras - anta paragrafen i den lydelsesom reservanterna föreslagit, 5. beträffande rätten att återgå i arbeteav (vpk) som ansett all utskottet under 10 bort hemställa, atlriksdagen skulle - med bifall lill moiionen 1974:1936 i motsvarande del samtmed förklaring att 10 § i lagförslaget borde ändras - anta paragrafen i denlydelse som reservanten föreslagit, 6. beträffande lagens ikraftträdande av herrarNordgren (m) och Strind berg (m) som ansett att utskottet under 13 bort hemställa, attriksdagen skulle - med bifall till motionerna 1974:1937, yrkandet Nr 144 7, och 1974:1938 saml med förklaring alt lagförslagets ikraftträdande- den bestämmelseborde ändras - anta bestämmelsen i den lydelse som re- 13december 1974 servanterna föreslagit. Lag om arbetstagaresrätt till ledighet för utbildning Tittbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande beträffande tagens tillämpning päkortlidsanslällda av herrar () och (). HerrNORDGREN (m): Inrikesutskotiets föreliggande betänkande behandlar proposilionen1974:148 angående arbetstagares rätt till ledighet förutbildning jämte bl. a.min motion nr 1937. Den moiionen lar upp en det problem, som den föreslagnalagen kan medföra speciellt för de mindre och medelstora företagen och derasanställda. Med anledning därav vill jag anföra följande. Syftetmed lagen är gott. Desto angelägnare är det dä att den redan från början kantillämpas helt friktionsfritt i samtliga företag, även de mindre ochmedelstora. Jag vill gärna understryka, att det ökade intresset förvuxensiudier är positivt och medverkar till utvecklingen såväl av enskildaindivider som av företagsamheten som sådan. Detta gäller alldeles speciellt päyrkesutbildningens område, där vi även av betydande arbetslöshethaft anmärkningsvärt stor brist på yrkesut-bildad arbetskraft. Motbakgrund av vuxenutbildningens positiva verkningar är det värdefullt alt enviss reglering av de anställdas möjligheter till studieledighet lagfästs. Lagenbör emellertid medge en god anpassning lill såväl lokala som branschspecifikaförhållanden. Flexibilitet i lagen är grundförutsättningen för all den skallkunna tillämpas. Om sä ej sker kan lagen -enligt milt bedömande och enligtuppfattningen i de organisationer som representerar i varje fall de mindre ochmedelstora företagen - bli ett allvarligt hot mot de mindre och medelstoraföretagen och deras anställda. Dessa företag har inle sammaomplaceringsmöjligheier i samband med eventuell siudieledighet som de störreföretagen. De mindre företagen fär härigenom dels personalrekryteringsproblem,dels problem i samband med en eventuell återintagning av studielediga i tjänst,pä grund av lagförslagets krav att vederbörande skall erbjudas en likvärdigtjänstgöring efter ledighetsperioden. Förattdelvis komma till rätta med detta problem borde man utforma bestämmelser eftermodell av lagen om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare medanledning av värnpliktstjänstgöring och lagen om förbud mot uppsägning elleravskedande av arbetstagare med anledning av äktenskap eller havandeskap. Idessa lagar föreskrivs att den anställde ej får ges sämre anställningsförmåner,men del sägs däremot ingenting om förändrade arbetsförhållanden. Trotsdet i huvudsak flexibla intryck som lagförslaget ger finns det punkter där vityvärr saknar erforderlig fiexibilitet. Det gäller t. ex. reg- lering av kortare kurser,kurser med fackligt innehåll och frågan om turordningen mellan fieraarbetstagare som ansöker om siudieledighet. Föralt uppnå erforderlig anpassbarhet lill de enskilda företagens förhållandenborde hela lagen ha gjorts disposiliv på sä sätt att avvikelser från lagensbestämmelser hade kunnat ske genom träffande av kollek-livavtal, alltefter deolika branschernas möjligheter. Ettannal problem som likaledes gäller de mindre företagen är slumpmässigavariationer i önskemål om siudieledighet, dess längd och tidsmässigaförläggning. De mindre företagen har nämligen inte samma förutsättningar som destörre alt utjämna de slumpmässiga variationerna. Otaliga exempel skutte kunnaanföras, men jag skall inte uppta kammarens tid med det. De möjligheter somföretagen har alt förskjuta en begärd siudieledighet är i propositionensförslag otillräckliga. En förstärkning av dessa möjligheter skutte sannoliktbidra titt en lösning av problemet. I sammanhanget vill jag särskiltframhålla, alt även en kortare studieledighet kan medföra betydande problem fördet mindre företaget, i de fall den begärda ledigheten kommer olägligt förföretagets produktionsplan, med hänsyn till inneliggande order eller vad detkan vara som avgör det hela. Dengrundläggande regeln i förslagets 4 ! ; bör därför vara all ledigheten förläggsmed skälig hänsyn till intresset av att verksamheten i företaget kan fortgåutan allvarlig störning. En förstärkning av uppskovsräiten enligt 5 S ärytterst angelägen, inte minst för de övriga anställda, som inte har begärtledighet. Mig förefaller frister för utbildning omfattandeminst ell år, för övrig utbildning och fyra ä för korttidsulbildningvara en rimlig avvägning mellan olika intressen. Etthelt annat system - del som presenterats i reservation nr 2 med anledning avherr Ekinges moiion - synes mig likaledes kunna vara tillfredsställande i dethär avseendet. Delta medger nämligen båda parter rätt alt efter viss lid - vid kortare ledighet - begära domstolsprövning.Det systemet skapar också en viss garanti för att verksamheten hos företagetkan upprätthållas utan allvarliga störningar. Det måste vara ytterst angelägelbl. a. med tanke pä övriga anställda och deras sysselsättning. Sånågra ord om studieledighetens längd, herr talman. I propositionen föreslåsingen maximerad längd på sludieledigheten. Att ett förelag skall tvingas medgefleråriga siudieledigheler bör inte förekomma annat än i undantagsfall. Entidsbegränsning för studieledigheten borde därför ha inskrivits i lagen. Beträffandekvalifikationstiden bör enligt min mening objektanställd personal,praktikanter, vikarier och liknande inte ha lagreglerad rätt atl komma iåtnjutande av studieledighet. I dessa anställningsformer ligger redanförutsättningen atl anställningen gäller en begränsad tid och att hela dennatid skall fullföljas av bägge parterna utom i extrema undan- Lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Vidare förefallerden i propositionen föreslagna allmänna kvalifikationstiden pä sex månadervara alltför kort. Siudieledighet bör komma i fråga först då etl långsiktigtanställningsförhållande är etablerat och konsoliderat och den anställdeverkligen har hunnit sätta sig in i företagel och de arbetsuppgifter som hanhar. borde man enligl min mening inle få ledighet på obegränsad lid. Enkvalifikationstid pä förefallerlämpligare än den föreslagna sex-månadersgränsen. Enannan fråga gäller de fackliga kurserna. Några tyngre skäl, herr talman, föratt medge undantag för fackliga kurser från kvalifikationstiden harpropositionen inle presenterat. De rättigheter som de fackliga förtroendemännenredan ges i lagen om fackliga förtroendemäns ställning pä arbetsplatsen börvara lill fyllest för att tillgodose fackföreningarnas önskemål om utbildningav förtroendemän. Lätmig vidare påpeka alt det på åtskilliga ställen i proposilionen framgår atlden föreslagna lagen är alt betrakta som en ramlagstiftning, vilken genomkollektivavtal bör anpassas till de varierande förhållanden som råder på olikaarbetsplatser. För att detta skall möjliggöras måste självfallet ståparterna till buds alt förhandla om kollektivavtal. Mot den bakgrunden ter delsig helt orimligt att , , besluta om en lag som skall trädai kraft redan den - det betyder att det är endast , på sinhöjd en arbetsvecka, som dessa förhandlingar kan ske på. Erfarenheterna frånförhandlingar, t. ex. om förtroendemannalagen, visar alt parterna behöver meralid för att penetrera sädana problem. Ävenandra skäl talar för atl man avvaktar något med ikraftträdandet. Information omlagstiftning av denna karaktär, som berör alla anställda, är ytterst viktig menkräver att genomföra. Statsmakternas inställning till förslag frånkommittén för studiestöd åt vuxna och kommittén för försöksverksamhet medvuxenutbildning torde vara av intresse för parterna att beakta i förhandlingsarbetet.Slutligen bör noteras att den föreslagna lagstiftningen får omedelbara effekterpå arbetsplatserna i fråga om kortare utbildning och facklig utbildning. Medhänvisning till detta är del ännu mera angelägel atl man åtminstone får lid atlförhandla om lagen. Den bör alltså inie träda i kraft förrän . Låt mig avsluta detta anförande med att erinra om hur såvälregeringsledamöter som partiledare m. fi. vid upprepade lillfällen betonat demindre och medelstora företagens betydelse. Många exempel kan åberopas -jagskall nöja mig med atl nämna Förelagets dag i . Närvi nu slår i begrepp att antaga en ny lag, som i allra högsta grad berör demindre och medelstora företagen och deras utveckling, hoppas jag verkligen attde stora partiernas representanter - och alldeles speciellt de som säger sigvara just de mindre och medelstora företagens förespråkare - stöder dereservationer som medverkar lill alt minska dessa företags och deras anställdasproblem i samband med den här föreslagna lagen. Meddessa ord, herr talman, yrkar jag bifall lill reservationerna 1, 2, 4 och 6. I detta anförande, under vilket herr talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde herrar ,, i och Träff (samtliga m). HerrEKINGE (fp); I en moiion som vid årets början väcktes av fröken m. fi.och som gällde utbildningspolitiken i stort står det under rubriken följande: