prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Del är givetvis inte någon tillfällighet att vi i fiol hademotionärer frän norra som ville all skogsbruket skulle integrerasframåt genom nya skogsindustrier, eller alt vi vid olika tillfällen haft allbehandla motioner från Norrlandslänen, framburna av förelrädare för dessa län,vilka önskat inte bara all skogsbruket skulle integreras framåt i ökadskogsindustri ulan också atl skogsindustrierna skulle integreras framåt genomvidareförädling av skogsprodukter. Sälångt vill jag påstå att vi alla är ense. Sedan är del kanske så alt man påvissa håll är benägen all reducera de svårigheter som är förknippade med altrealisera önskemålen. I fiol lalade i för vpk:s synpunkieroch sade faktiskt dä i sin reservation: "Ålgärder av det slag sommotionärerna förordar är givetvis inte utan sina problem." Någonmotsvarande deklaration har inte avlämnats , vare sig i skriftlig formeller - såvitt jag hörde - i muntliga utläggning . Men noglycker jag atl del vore befogal atl erkänna all det faktiski föreligger en radsvårigheter som man inte utan vidare kan bortse från. Ddkrävs en noggrannare analys av del faktiska läget för atl klarlägga vem som ärskyldig till svårigheterna och hur de skall kunna avhjälpas pä dl rimligl säll.Där lycker jag atl man i vpk-framslällningen gör sig skyldig lill en radmisslag. Man lalar om den bristande expansionsviljan hos skogsindustrierna ochsöker bevisa att sådan föreligger genom all jämföra den produkiion somskogsinduslrin slår för med den andel i den loiala produktionen som mannoterade för fem eller lio är sedan eller vad man nu jämför med. Del är väl ettäventyrligt resonemang. Om avståndet ökar mellan vad som produceras i enindustrigren och i andra industrigrenar, så behöver del ju inte innebära har missskött sig i den gren som sackat efter. Del kan i stället vara säalt man har skött sig mycket bra ide grenar som drar ifrån - och det har vi väl anledning all objektivtkonstatera att man gjort t. ex. inom vår myckel dynamiska och mycket expansivaverkstadsindustri. Att annan industri ökar sin relativa andel innebär mednödvändighet atl skogsindustrins relativa andel minskar. Man får inte heller glömma de faktiskaförutsättningar som föreligger. Det är förvånande all vpk-talesmännnen glömmerbort dem när de lalar om den "rovdrift" som skogsindusirierna gjortsig skyldiga lill. De menar med andra ord all för myckel har lagiis ui ur desvenska skogarna. Det är mycket möjligt atl sä är fallei - jag lycker jag harläsi mig lill alt det påståendet kan vara riktigt. Men då är det rätt märkligtalt man samlidigl förebrår skogsinduslrin atl den inte expanderat kraftigare.Basen för dess expansion är ju till sisl uttaget ur skogarna. Atl det lokallkan växla vet vi innerligt väl. Jag nämnde dem som i Ijol talade för norraKopparberg. De kom med sifferuppgifter på dl ganska uppseendeväckandeunderutlag i skogarna. Att skogsinduslrin skulle ha vanskött sig kan alltsåinte beläggas på det sättet. Nusiktar motionärerna speciellt till utveckling av nya produkter och säger atl ensådan skulle kunna komma till stånd med hjälp av ökade forskningsinsatser. Delär sä riktigt. Där har vi väl alla atl förebrå oss atl vi, trots medvetandet omden ralionalisering som måste komma lill stånd inom skogsinduslrin, inte i tidvidtog tillräckliga åtgärder för all skapa nya arbetsuppgifter. Men inte hellerden förebråelsen kan direkt riktas mol skogsinduslrin. Del är ju faktiskt inteså alt skogsindustrins produkier inte tas lill nytta här i landel. Av herrLorentzons framställning kunde man få intrycket atl vi helt saknar den teknikoch del intresse som för skogsindustrins produkter vidare i förädlingskedjan.Så är del faktiskt inte. Däremol är det så all i och med alt sågat virke tas ianspråk för t. ex. dörrframställning och småhusprodukiion, redovisasstatistiskt den produktionen inte längre inom skogsinduslrin utan inombyggnads-materialindustrin eller småhusindusirin. Är del så all del körslankvagnar frän olika skogsindustriella'anläggningar ned genom landet tillandra fabriker så noteras de vidareförädlade produkterna som nyltigheter somskapas inom den kemiska industrins framsiällningsområde. Om papperet går vidaretill förpackningsindustrin redovisas det statistiskt i nya kolumner. Såbortkomna är vi faktiskt inte här i landet atl vi ulan vidare avhänder ossvärdefulla produkier. Delär för resten förvånande att , som lillhör ett parii som i allasammanhang brukar tala om det hårda profitiänkandd i del enskilda näringslivet,menar alt man inom skogsinduslrin beter sig som om man eldade med dollarsedlaroch atl man i vattendragen släpper ut sådant som man på ränlabell sätt skullekunna ta lill vara inom landel. Delär väl så, , all man för atl kunna fullgöra en dyrbar forskningmåste ha lillgång lill de pengar sådan kostar. Där tecknar en,jag höll på att säga grundfalsk, men lål oss använda del vackrare ullryckd en igrunden felaktig, bild av t. ex. massaindustrins Han talar ommassainduslrin som om den hade varit oerhört profitabel åren igenom. Detriktiga förhållandet är atl skogsindusirierna är typiskt cykliska. De har enmyckel utpräglad kurva. Vinsterna siiger och sjunker vidandra tillfällen. Det gångna verksamhetsåret och det som vi nu är inne i -1974/75 - är myckel vinstgivandeär för skogsindusirierna, men de år som dess förinnan redovisats var sannerligen icke något som de som arbetade inom dessa industrier kunde vara lacksamma för. Om kurserna på aktier får vara en värdemätare på della, kan del noteras att de för sådana företag som Cellulosa eller Mo och Domsjö sjönk lill ungefär en tredjedel av vad de noterades för under den föregående toppnoteringen. har de stigit på nytt, för all återigen noteras försiktigare, eftersom man är medveien om all de fela åren kommer atl följas av magrare år. De vinster - även kallade övervinster på somliga häll - som noteras av dessa företag borde få användas i lugn och ro för förelagens konsolidering, erforderiig för den tryggade sysselsättningen inom dessa förelag och er forderlig för den forskningsverksamhet som bör bedrivas där. 1medvetande om att skogsindustriföretagen inte alllid kan kontinu-eriiglfinansiera den forskning och utveckling som är önskvärd har staten i räll slorutsträckning gäll in. Vi har Träforskningsinslituld, och alt nedvärdera dessinsats tror jag vore orätt. Vi har också andra tillskoll frän del allmännassida lill den forskning som har bedömts vara riktig och erforderlig. Nusade all som någol nyll i årets motion framförs kravet på ellförstatligande av skogsindustrin. Jag tillhör en menings-riktning som anser attdelta är en lösning som inte fungerar vare sig i alla fall eller i de flestafall. Ser jag pä hur staten, som redan tidigare varit ganska kraftigt engageradbåde i skogsbruk och i skogsindustri, har agerat, kan jag inte finna något skällill all tro atl ell utvidgat förstatligande skulle lösa de svårigheter somjag inledningsvis menade att vi alla är medvetna om och som alla så långt detär möjligt söker bemästra. 1talarstolen i det gamla brukade riksdagsmannen - välkändnäringspolitiker inom det socialdemokratiska partiet och landshövding iett skogslän - påpeka hur den hårda rationaliseringen tillämpats inte minst päden statliga sidan och att den inneburit friställande av så och så många somtidigare varit anställda i den statliga verksamheten. Han brukade tillfoga attdet var felaktigt atl staten inte hade sörjt för nya jobb som skulleha kunnal ge de bortrationaliserade möjligheter all i sin hemlrakl forlsallaen meningsfylld verksamhel. Enannan förebråelse som riktade mot den enskilda industrin är för verksamhet utomlands exporterat kapital osv. - givetvis medmyndigheternas goda minne, var han dock vänlig att tillägga, så all ingen skulle all delta hade varit någon sorts smusslande. Ja", del har man gjort, men också ASSl har skaffat sig betydelsefulla siödjepunkier i genom all där köpa sig in. uttrycket stödjepunkt, ärdet en erinran om all ullandselableringar ofta är en förutsättning för atl manframgångsrikt skall kunna forlsalla den lillverkning och den aktiviiei som manredan har i sill egel land och som i många fall ler sig än angelägnare, om mansiktar lill att utvidga aktiviteten här hemma. Detta var vad jag hade all säga som bakgrund lill mitt yrkande ombifall lill näringsuiskotiels hemställan på de punkter som innehålles iutskottets belänkande nr 47. Karaktären och värdet av della utlåtande, somsattes ganska lågt av , skall jag inte kommentera ytlerligare.Jag menar atl situationen har redovisats och atl man kanske inte har varitnödsakad alt ta med i utlåtandet sådant som tog upp i sittanförande. Han betecknade del som allmänt bekant och mycket uppmärksammat imassmedia, liggande nära i liden osv. Del innebär väl, , allkammarens ledamöler är väl informerade om delta och genom ytterligare tryck häri inte skulle behöva få en förnyad erinran. Jag tror all man hardessa förhållanden så klara för sig all man också utan ytteriigare pekpinnarfrån utskottets sida kan fatta de rikliga besluten. Idella anförande instämde herrar Hovhammar (m) och i Vrängebäck (m). Hen LORENTZON (vpk) kortgenmäle: Det tal som höll går bra atl framföra i , menjag tror knappast all del hade accepterats av människorna i som på sinabara ryggar har känt piskan från skogsbolagen när de har drivits ul frånfabrikerna då nedläggningarna har varit elt faklum. Lålmig anföra ett citat frän Skogsinduslriarbeiareförbundds årsberättelse - detär fråga om de problem som vi diskulerar här: "Värstdrabbas, som sä tidigare, och i synnerhetÅdalen genom SCA:s nedläggning av Sulfitfabrik och avskedandena iFagervik och . Därmed har SCA lagt nedsex arbetsplatser och ställt över 900 människor ulan arbeie i . SCA hardärigenom helt ui-bloilal bygden på sysselsällningslillfällen, och della harkunnal ske utan kostnad för företaget. Tvärtom har företaget ytterligareförsämrat läget för genom atl tvinga kommun och stal allsalsa ca som förberedelse lill dl pappersbruk, som skulleuppföras i . Utan hänsyn till dessa investeringar ändrade SCA planernaoch uppförde i stället en wellpappfabrik i ." Vilkelskoj kan inte bedriva med en hel befolkning! Nej, herrRegnéll, ell dylikt tal skulle inte gä i . SCAsorterar ju under en av landets siörre banker. Man avskedar folk i . Detkan vara yngre människor. Man lar ingen hänsyn till om de får arbeie eller ej,ulan då får samhället träda in. De yrkesutbildas, och sedan lar SCA - ellerbanken som äger bolaget - på sina metallfabriker söderut hand om dennaarbetskraft som man har givit sparken i . Man får den alltsågratis utbildad till sina fabriker söderut. Vad gjorde man när man hadeinhöstat de stora vinsterna i ? Man skeppade över tillCanada som man sedan sade egentligen var bortkastade. Menvarför, , kunde inte dessa pengar ha investerats i ? Det varändå befolkningen där som genom sitt arbeie hade skapat dessa värden! Nej,, atl försvara storfinansen i detta avseende ställer sigsynnerligen svårt. HenREGNÉLL (m) kort genmäle: kommenterade mitt anförande som så, all del kanske gickan att hålla del här i men all man skulle fä föga gehör om manframförde dessa synpunkter uppe i . Där har människorna, sade herrLorentzon, pä sina ryggar känt piskan från industrierna. Det var, herrLorentzon, en formulering som faktiskt låg rätt nära en som jag själv använde;jag sade atl människorna som bär bekymren på sina egna skuldror - jag tror altjag uttryckte mig sä -givetvis känner dem annorlunda än den som inte är pädetta sätt personligen engagerad. Det är faktiskt så all vi som riksdagsmänfår försöka väga samman synpunkterna från del ena och det andra hållet. Alllägga ul ersättningsindustrier till trakter där del friställts människor,tidigare verksamma inom skogen och skogsindustrierna, kan innebära all man tarbort arbetstillfällen från dem som tidigare kunnat räkna med sådana. Nyadörrfabriker uppe i skulle innebära alt dörrfabriker pä annat håll,som har avsättningssvårigheter, får markerade bekymmer. De som satsat iCanada var i slor utsträckning upplänade på den internationella marknaden; delvar inga medel som hade i sina kassakistor här hemma. Del ärinte heller säkert att de hade stått till förfogande för investeringar iSverige, om man lånat upp dem i ullandel. (vpk) kortgenmäle: 1 uttalandena från Pappers' avdelningar och Pappers' kongress sägs detklart och tydligt ifrån alt den privata industrin icke har klarat - och intevill klara - folkförsöriningen inom och atl alltså annat måste lill istället. Därför ställs frågan om all samhället lar hand om denna industri. Närjag hör tal finner jag all han inte är så bekymrad över dennafråga som direktör i förelagels personaltidskrift , därhan pä tre å fyra sidor behandlat denna motion lill Pappers' kongress ochfrågan om förstatligande. Han bad senare fram på höstkanten sin egenbranschorganisation om hjälp för atl reda ul denna fråga. Numåsle jag i sanningens namn säga alt Mo och faktiskt lillhör de förelaghär i landet som i fråga om forskning håller sig främst. Kritiken kan i störreulslräckning riktas mol SCA och andra storbolag, som inte har visat någon somhelsl hänsyn. Denrovdrift som sker med de svenska skogarna är framför allt orsakad avprofilen på pappersmassa. Genom effektiv och avancerad forskning skulle nyaprodukter ur cellulosa och med skogen som råvara ha kunnal skapas och därmednya arbetstillfällen. Pä det sättet sparar man råvaran skogen. Men skall manfortsätta pä den linje som man varit inne på i alla dessa år, dvs. allhalvfabrikat och t. o. m. rena trävaror skall skickas till utlandet, dä bliföljden all tiotusentals arbetare förtorar sina jobb. har pågått under enlång lidsperiod. Desom framför allt är intresserade av della är de som bor i skogslänen. Del ärdem det här gäller. Ersättningsindustrierlill Norriand, säger , kan betyda atl del blir mindresysselsättning i andra områden. Det behöver det alls inte bli. Vi har ställtfrågan om en avancerad forskning som skogsbolagen inte vill vara med om. Dennaforskning kan ge nya konsumtionsvaror, nya produkter och därmed nyaarbetstillfällen. 1 övrigt ställer vi från kommunistiskt håll frågan omstattiga basindustrier, då storfinansen icke tar ansvaret för folkförsöriningeni och i skogslänen. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: åierkommer lill den märkvärdiga argumentering som försi molionen och som han begagnade också i sitt första inlägg, nämligen att deprivata företagen skulle bedriva en så kortsiktig politik atl de - för atlanvända en liknelse från skogens område - genom baggböleri i skogarna sågar avden gren som de själva sitter pä. Elt sådani baggböleri kan man tillåta sig omman kortsiktigt äger någonling. Men så är inte förhållandel med dessa förelagsmarker och egendomar. De sköts ju genom föryngring och nyplantering. Det finnslyckligtvis lagstiftning om della. Även utan denna lagstiftning föreställerjag mig atl företagen med den sakkunskap som finns representerad hos dem påeget initiativ skulle ha sett lill alt de inte föröder sina egna tillgångar. Likamärkvärdigt är del all tror all man försummar sådan forskningsom man bedömer såsom lönsam och framiidsbdonad, alt man med andra ord sägernej till hägrande vinster. Att man inte skulle slå vakt om bevarandet av sinegendom och inte sikta till framlida vinster passar dåligt med den bild som vpkannars tecknar av det enskilda företagandet. Herrandre vice lalmannen anmälde atl anhållit att lill protokolletfå antecknat atl han inte ägde rätt till ytterligare replik. HerrANDERSSON i (fp): Forskning och utveckling är betydelsefulla faktorer när del gäller industrinsutveckling här i landel. Merparten av den lekniska ulvecklingen sker genomlandets industrier med utnyttjande av varierande finansieringsvägar. Ävenslalen bedriver en forskning som omfattar kemi-, skogs- och iräleknik. Den skerframför alll genom slyrelsen för leknisk uiveckling, som beviljar anslag lillolika inslilulioner. Just anslaget lill forskning inom kemi-, skogs- ochiräleknik intar Iredje platsen bland STU:s anslag. 1 första hand har anslagetgäll lill kollekliv forskning, i andra hand lill högskolor och universilel menockså lill enskilda uppfinnare och utvecklingsbolag. Omman ser på de ulvecklingsprojekl som STU medverkar i, finner man all Sverigeinie precis är någol u-land när del gäller dessa forskningsområden.Belräffande massa- och pappersleknik pågår inom mål-områdel mäl- ochreglerleknik ett idéprojekt, en utveckling ur tidigare av STU stöddkunskapsutveckling. Inom målområdet höguibyiesmassor pågår för första årel ettsiörre utvecklingsprojekt. STU:s satsning på Stiftelsen svensk Iräforskningbelöpte sig under budgetåret lill . Vidare pågår tre smärreinslilulionsprojeki gällande syrgasde-lignifiering, ivätlning avcellulosafibrer, svarllulsindunslning saml ett underdel senasle årel upplagdulvecklingsprojekl avseende kontinuerlig blekning. Ifråga om träteknik har STU ell avtal med Stiftelsen svensk träforskning.Insatser görs belräffande bl. a. iräskydd, brandskydd av skivmaleriai ochlimlräulveckling. Närdel gäller kemileknik - någol som är ulomordenlligl viktigt just för dennabransch - pågår inom målområdet prestalionskemikalier ell slorluivecklingsarbde. Man har ell anlal idéprojekl med klar induslriell inriklning,och i fiera fall medverkar STU aklivi för atl få fram nya idéprojekl ochulveckla lidigare STU-slödda kunskapsulvecklingar. Ulöverslödel lill den kollekliva forskningen ger STU anslag lill enskilda forskare,och jag kan nämna några av de under årel och under del kommande årel upplagna forskningsprogrammen:Utredning om mik-robiella processer baserade på iräkomponenier samt bi- ochavfallsprodukler. Specialulredning om barkforskning. Uiredning avutvecklings-möjlighder för svensk organisk kemisk industri genom forskningsinsatserpå speciella områden. Bark- och råvarukomponent i träbaserade skivor. Sågadeträvaror, utvecklingstendenser och produktinnovationer. Sammansättningsrapportavseende konkurrenskraft, framtida forsknings-och utvecklingsinsatser. Manhåller också på med orienterande studier beträffande förädlade träprodukter ochträkonstruktioner. Jagskulle kunna räkna upp en hel rad forsknings- och utvecklingsprojekt som bl.a. STU medverkar i. Jag vill kanske inte påstå all delta är till fyllest, menjag vill ändå alt bilden skall bli litet mera nyanserad när det gäller deinsatser som staten gör i det här sammanhanget. Del salsas och del forskasmyckel jusl inom den här berörda branschen. Vissa .frågor rörande skogsindustrin Överläggningen var härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels reservationen av herrSvensson i , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandel nr47 punklen 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av del på föredragningslistan återståendeärendet lill ett senare sammanträde. § 29Interpellation nr 160 om användning av jordvärmen som energikälla Ordel lämnades på begäranlill (), somyttrade: Världen över pågår en intensiv forskningsverksamhet och annanverksamhet i syfte alt finna lösningar för tryggande av den framlidaenergiförsörjningen. I har som bekant fiera utredningar behandlatdella ämne. Beträffande särskill förutsättningarna att upptäcka och utnyttjaalternativa energikällor har en av dessa utredningar, energiprogramkommitlén,gjort omfattande undersökningar och kartlagt förutsättningarna härför samlidiglsom ingående bedömningar gjorts av de möjliga forskningsinsatserna inom helaenergiområdet. Dengeotermiska energin - jordvärmen - är ell intressant alternativ somenergikälla. Den nämnda energiprogramkommitlén har inte visal någol siörreintresse för denna energiform. I betänkandel föresläs sålunda endast 400 000kronor för en treårsperiod för vissa marginella undersökningar i vilkaprovborrningar inte ingår. Som ledamot i utredningen harjag reserverat mig fören betydligt kraftigare forskningsinsals i syfte all kartlägga den geotermiskaenergins möjligheter som framlida energikälla i vårt land. Undersenare lid har del framkommil - siick i slav mot alla lidigare svenskauppgifter - all vissa speciella lemperaturmäiningar utförts i den Bl.a. fick man i - - del av en delfragmentariska uppgifter härrörande frän del halvslalliga (). Där uppgavs all OPAB bl. a. i uppmätt en temperatur om 75 graderpå . Omdessa uppgifter är riktiga borde dd finnas förutsättningar atl tillvarata dengeotermiska energin för utnyttjande inom hela landel. Det gäller i första handen användning av jordvärmen för uppvärmning av byggnader. I anger enrapport till industriministern del som möjligt att den geotermiskaenergin skall kunna svara för uppvärmning av 7 miljoner lägenheter ,motsvarande inemot halva befolkning. Den begränsande faktorn ärtills vidare bristen på borrutruslning. Medhänvisning lill det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att lill herrindustriministern framställa följande frågor: () utfört mer omfattande mätningar av temperaturen i samband med oljeborrningar? Om sä inte är fallet, har staten som intressent beordrat dylika mätningar? Har staten genom sill delägarskap i OPABinförskaffat uppgifter om lemperaturmäiningar i detta sammanhang? Är uppgifterna i rikliga all del bl.a. har uppmätts en temperatur av i ? Ämnar statsrådet låta igångsättalemperaturmäiningar av delta slag i stor skala över hela landel? Denna anhållan bordlades. §30 Anmäldes och bordlades molionen nr 1988 av i anledning av Kungl.Maj:ls proposiiion 1974:173 med förslag till ändring i lagen (1937:249) ominskränkningar i rätlen all utbekomma allmänna handlingar avseendesekretesskydd för handlingar i ärenden rörande studiestöd under sjukdom, m. m. §31 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor denna dag framställts, nämligen av Nr360 i (s)till herrjustitieminislern om sekretesskydd ÄrSlalsrådel - mol bakgrund av debatten kring statistiska cenlralbyrånslevnadsnivåundersökning - beredd all för skyndsamt framlägga förslagtill sådan ändring i 16 § sekretesslagen att avpersonifierade, men ändåindentifierbara, personuppgifter kan sekreiessbeläg-gas? Nr361 () till herr socialministern angående folkpensionärers rätttill bosiadslillägg: Näravser socialminislern framlägga förslag som eliminerar den diskriminering avfolkpensionärerna i fråga om kommunala bosiadslillägg i jämförelse med deslalliga bosladslilläggen som förefinns och som lill synes alltjämt kommeratt kvarbli efler genomförande av den framlagda bostadspropositionen? Nr362 i (c) till herr jordbruksministern om åtgärdermed anledning av det höjda sockerpriset: Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidlaga med anledning av all den inhemskasockerproduktionen inte täcker värt konsumtionsbehov, vilkel fltl till resullalalt elt högt världsmarknadspris slagit hårt igenom även i den inhemskaprissättningen? Nr363 (vpk) till herr försvarsministern om åtgärder mol övergreppmot värnpliktiga: Vilka åtgärder ärförsvarsministern beredd vidlaga i syfte atl förhindra och beivra attvärnpliktiga eller andra underordnade utsattes för övergrepp Nr364 () lill herr socialministern om vidgade möjligheter altanvända taxi för färdtjänst för handikappade: vidlaga några ålgärder för all, mot bakgrund av all körkortsreformenträder i kraft , underiälla för kommunerna allforlsällningsvis använda laxi för färdljänsi för handikappade och förande avfärdljänslbuss? Nr365 i Slockholm (vpk) lill herr jusiilieminisiern angåendetillämpligheten av lagen om tillfälligl omhändertagande: au lagen om lillfälligi omhändertagande kan fä användas förutnyttjande av polis för avhysning av arbetare från arbetsplats? Nr366 () till herr kommunministern angående beslämmelserna omjordfästning: