prot · FX0942 · 1974-12-31 00:00:00 — De anstiillda vid Tobaksbolaget i har i ett öppetbrev ställt sig frågan om ett överförande av delegationen på något annat organskulle vara det trollspö som skulle kunna förändra attityden hos dem som intedelar ägarens och de anställdas gemensamma uppfattning om ökat inflytande förde anställda. Det har ju kommit åtskilliga brev till industridepartementeti den här frågan det vet jag. Många stäUer sig frågan; Vad kommer att ske?TUl de misstänksamma och jag tycker det är underligt att också han har fåttdet hela om bakfoten eller ser faror som inte borde finnas -hör bl. a. , en av delegationens experter. Han skUdrar på ett uppseendeväckandesätt det motstånd som delegationen har mött i hela sin verksamhet ochställer också frågan om vad som är på väg att ske. Han återger sina synpunkteri tidningen . I en minnesanteckning, översänd från , frånett kontaktgruppsmöte med delegationens ledning återges bl. a. följande;"Per framhöll att den verksamhet som bedrives inom delegationenundan för undan måste överföras på Statsföretag och man behöver precisera hurlänge delegationens verksamhet kommer att fortgå. Från framhöllsatt man måste kräva full lojalitet från experternas sida såväl mot delegationenoch dess direktiv som mot Statsföretag och de enskilda företagen. Vi avkrävdes alltså lojalitet av personer som ända sedande kom in i bilden agerat fientligt mot alla former av verkligt personalinflytan de ----- . förnyade sina propåer och avsände ett (pådepartementet icke diariefört) brev till i vilket han krävdeatt delegationen skulle avvecklas. Efter en pågående (och för oss iexpertgruppen hemlighållen) kontaktverksamhet mellan Industridepartementet,Statsföretag m. 11. ska nu få som han vill. Varken de lokala parterna iförsöksföretagen, vi experter eller berörda fackförbund var informerade före detreella avgörandet. Statsföretags ledning avser nu att införa s k'samverkanssystem' som innebär att man vill sprida modellen förstyrelserepresentation i minoritetsställning nedåt i företagen. Dennamanipulativa modell innebär bl a att chefspersoner alltid ska vara i majoriteti partssammansatta beslutsgrupper och det slutliga avgörandet alltid ligga hosledningen." Det här är ju en mycket amper kritik av vad som har skett ochden framföj-s från en av experterna i delegationen. Det är ingen tvekan om atthan också tolkar det som håller på att hända som en seger förföretagsdemokratins motståndare. Jag hoppas att han har fel. Det är rättallvariigt att sådant här kommer fram från en som rimligtvis borde ha haftganska god insyn i "spelet bakom kulisserna". Har det verkligen varitså här kärvt? Har det funnits ett så aktivt motstånd som en av experterna härförsökei göra gällande? Vi är från vårt håll anhängare av statsdriften - det vetstatsrådet mycket väl. Vi välkomnar varje steg i den riktningen, och justdärför finns det anledning att reagera mot att folk med borgerliga värderingaragerar så att statsdriftens anseende diskrediteras. Vi vUl som jag sadetidigare att den skall vara föregångare också på det företagsdemokratiskaområdet, men då är det alldeles tydligt att man från arbetarrörelsens sida merabestämt måste ta itu med vissa kretsar som finns inom statsdriftens ram. Jag hoppas att det nya som statsrådet skisserar i slutetav sitt svar också innebär att man tar rejäla och bestämda tag mot dekonservativa krafter som lägger hinder i vägen för en sundare utveckling. Om ianspråktagande av nedlagda eller otillräckligt utnyttjadevattenkraftverk Överläggningen var härmed slutad. § 13 Om ianspråktagande av nedlagda eller otillräckligt utnyttjadevattenkraftverk Herr industriministern erhöll ordet för attbesvara ' (m) framställda interpeUation, nr 29,och anförde: har frågat mig om jag anseratt åtgärder bör vidtagas för att ianspräktaga den icke obetydliga ochmiljövänliga energireserv som finns i ej utnyttjade utbyggnader av våra mångavattendrag, t. ex. nedlagda eller otillräckligt utnyttjade små kraftstationeroch kvarnar. Bakgrunden till ' fråga är den oro som vårtstora oljeberoende inger i då oljan tiUgrips som ekonomiskt ochpolitiskt vapen. Låt mig inledningsvis slå fast att jag helt delarinterpellantens uppfattning att vi måste söka efter alternativa energikällortill oljan och att vi måste sträva efter ett bättre utnyttjande av energin. Imitt svar till på hans interpellation om den framtidaenergiförsörjningen har jag redogjort för det utredningsarbete som pågår inomenergiområdet med sikte på att regeringen skall kunna föreläggariksdagen ett förslag till långsiktigt energipolitiskt program. tar i sin interpellation upp möjligheternaatt ta i anspråk även mycket små vattenkraftstillgängar. Jag vill först heltallmänt svara att intresset för att bygga ut vattenkraften naturligtvis ökarnär kostnaderna för alternativ elproduktion stiger. Utbyggnadsprojekt som har bedömts som intelönsamma kommer helt säkert att aktualiseras. Jag vet att vid den genomgångav utbyggnadsmöjligheterna som och statensvattenfallsverk nu gör så inventerar man inte bara tänkbara större projekt utanäven mindre projekt i de s. k. skogsälvarna. Även sädana utbyggnader måstegivetvis bedömas frän miljö- och naturvårdssynpunkt. Enligt vad jag inhämtatöverväger att göra en särskildundersökning av skogsälvarna som belyser dessa synpunkter. HerrLeuchovius tar speciellt upp möjligheterna att bättre utnyttja Om ianspråktagande av nedlagda eller otillräckligt utnyttjadevattenkraft verk befintligaeller nedlagda småkraftverk och t. o. m. gamla kvarnar. Utan att gå närmare inpå de bedömningar som måste göras i detta sammanhang vill jag peka på ett parfaktorer av väsentlig betydelse. Med de kostnader för arbetskraften som vi haratt räkna med är det från lönsamhetssynpunkt inte längre tänkbart att drivaenstaka kraftverk med bemanning. Därför har man successivt gått över till attautomatisera driften. De tekniska installationer som detta kräver är emellertidså pass omfattande att små kraftverk ter sig olönsamma även vid en långt gåendeautomatisering av driften. Vidare är småkraftverken ofta byggda enbart förlokal produktion. Om de skall anslutas till och samköra med riksnätet måste dekompletteras med bättre reglerutrustning och av säkerhetsskäl ävei-i medviss skyddsutrustning, så att stationen automatiskt kopplas ur vid fel pånärliggande delar av riksnätet. De erforderliga moderniseringarna ochombyggnaderna, som således ofta är föranledda av säkerhetsskäl, blir kostsamma,särskilt om det rör sig om mycket små kraftstationer. Jag tror därför att detframdeles blir svårt att annat än i undantagsfall utnyttja dessa små stationerför samköming med riksnätet. HerrLEUCHOVIUS (m); Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min interpeUation. Bakgrunden är mycket riktigt den som framgår av svaret,nämligen oron över vårt stora oljeberoende, som ger oss problem både ekonomisktoch miljömässigt men även politiskt. Det har vi ju fått erfara under densenaste tiden. Jag delar helt industriministerns uppfattning att vi bör försökagöra oss mindre beroende av oljan och med större kraft än tidigare söka efteregna alternativa energikäUor och ett bättre utnyttjande av dessa. Det är medglädje jag konstaterar att vi har samma uppfattning där. Jag hälsar också med tillfredsställelseredogörelsen för vad som pågår i fråga om inventeringar och utredningar inomenergiområdet. Av svaret framgår bl. a. att ochstatens vattenfallsverk håller på med en inventering, som även berör mindreprojekt. tycks vara inne på liknande undersökningar av våra s.k. skogsälvar. Även om jag, vilket framgår av interpellationen, inte villmedverka till att alla våra älvar kommer att exploateras, så tror jag ändockatt ett stort dolt och inte utnyttjat energitillskott finns där. Jag har i första hand med min interpellation velat påtalaoch rikta uppmärksamheten mot det stora slöseri med våra energitillgångar somdet innebär att ett stort antal mindre och medelstora kraftverk i vårt land är dåligt utnyttjade eller t. o. m. helt nedlagda. Kvarnarna som oftasthörde ihop med många av dessa kraftverk har ju mestadels för länge sedantystnat. Nedläggningen av många av dessa kraftverk har skett i konkurrens rnedden billiga olja vi tidigare haft tillgång till. av vår elkrafthar under senare är producerats i oljeeldade värmekraftverk. Dagens oljepris gör lönsamheten, även för mindrevattenkraftverk, bättre . En liter olja ger t. ex. 4 kWh. Men jagtror för min del att det också behövs större förståelse och villighet - kanske även skyldighet från våra större kraftbolag och eldistributörer än vad som hittiUs visats närdet gäller att köpa upp denna elkraft till priser som ligger i nivå med vadandra alternativa energikällor kan producera den för. De mindreelkraftsproducenterna har i de flesta fall ingen annan köpare eller möjlighetatt avsätta sin produktion än tUl de på orten rådande oftast större kraftverken. Jag förstår mycket väl att det behövs en viss automatik,skyddsutrustningar och säkerhetsanordningar även för dessa mindre kraftverk vidnätanslutning, och detta tycker jag är helt riktigt. Med vårt tekniska kunnandeborde detta inte vara några oöverstigliga hinder. Lösningar har ju redanpresenterats som är både relativt enkla och billiga. Visst kan det råda delade meningar om vad som menas medsmå kraftverk och hur små det är lönsamt att driva. Jag har i mininterpellation åberopat vattenreglering. Jag har inte räknat med någravattenfall där produktionen understiger 100 kWh. I denna reglering finnskraftstationer med en outnyttjad effekt på ca 600 kWh. Det finns ett gammalt ordspråk som säger; Många bäckar smågör en stor å. Jag tror att detta kan åberopas även på den fråga jag har tagitupp. Om vattenfallen bara vid detta vattendrag, , utnyttjas enligt engjord vattenreglering skulle detta spara olja . Liknandeförhållanden är relaterade i en motion från län. Den pekar på sammatendens, och det är faktiskt en vanlig företeelse i hela landet. Varförskall man inte utnyttja dessa möjligheter att skaffa energi? Säkerligen finnshär ett icke obetydligt tUlskott. Vi vet alla att vattenkraften inte förorsakar någrastörningar i omgivningen som påverkar miljö och hälsotillstånd. Dennaenergiproduktion är ren och tyst, den förnyar sig själv och tär varken på vårvalutareserv eller på jordens energiförråd. Jag ber än en gång att få tackaindustriministern för en positiv syn på det problem som jag tagit upp i mininterpellation. Jag har av svaret dragit den slutsatsen att herr statsrådet ärberedd att medverka tUl ett bättre utnyttjande av dessa energiresurser. Om ianspråktagande av nedlagda eller otillräckligt utnyttjadevattenkraftverk Överläggningen var härmed slutad. § 14 Föredrogsoch hänvisades Kungl. nr 32 tUl näringsutskottet, nr 35 till samt nr 42, 43 och 54 till näringsutskottet. § 15Föredrogs, men bordlades åter betänkande nr 17,finansutskottets betänkanden nr 5 11, skatteutskottets betänkanden nr 4, 8och 9, lagutskottets betänkande nr 6, socialförsäkringsutskottets betänkandennr 9 och 10, kulturutskottets betänkanden nr 1-4, utbilningsutskottetsbetänkanden nr 13 och 9, trafikutskottets betänkanden nr 2 och S samtnäringsutskottets betänkanden nr 4-6. § 16 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 53. § 17 Herrtalmannen meddelade.att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle kulturutskottets betänkanden nr 1 -4 samt trafikutskottets betänkandennr 2 och 5 i nu angiven ordning sättas sist. §18 Interpellation nr 54 om utbyggnad av familjevårdshemmen Ordetlämnades på begäran till HerrPETTERSSON i (vpk), som.yttrade; ökade satsning påöppna vårdformer måste hälsas med tiUfredsställelse. 1 annonser och på annatsätt har gått ut för att anskaffa enskilda hem förplacering av relativt svårt socialt skadade kriminalvårdsklienter. Sedan mittenav har prövats olika boendeformer för detta klientel. Det ärfrivårdshotell, inackorderingshem, övergångslägenheter och familjevårdshem. satsar nu särskilt på familjevårdshemmen,och lättar trycket på anstaltsvården. En fortsatt utbyggnad av dennavårdform borde bli ett alternativ till fängelset, en bättre vårdform änfängelset och en betydligt billigare. erfarenheter tyder på att denöppna vårdformen bör ge bättre resultat än anstaltsvården. Det är också mycketviktigt att en åtalad person ges möjlighet till olika alternativ inomfrivården. För att lovvärda satsning påfamiljevårdshemmen skall leda till önskat resultat krävs ett utökat samarbetemeUan de olika vårdgrenarna i samhället (kriminalvård, socialvård, arbetsvärdosv.). Det krävs även att de totala vårdresurserna utnyttjas och anpassas tillindividens behov. Med den ansvarsfördelning som råder är satsningen på famUjevårdshemmeni hög grad beroende av samarbetet med kommunerna och de sociala nämnderna, inteminst när det gäUer de ekonomiska frågorna. Kostnaderna för famUjevårdshemmetblir enligt och person mot150-200 kronor i anstalt. disponerade medel för stödåtgärderräcker endast till att skapa vissa praktiska förutsättningar för vård. Förinsatser härutöver måste således samhällets övriga resurser tas i anspråk föratt möjliggöra hjälp och stöd, som i den aktuella vårdformen angåendefamUjevårdshemmen. De ekonomiska ansvarsfrågorna är inte klarlagda. Om det ärkommunerna som skall svara för kostnaderna för familjevårdshemmen, så finnsdet anledning att antaga att deras ekonomiska problem kommer att verka som enbroms för utvecklingen. I alla händelser krävs klara besked för att utbyggnadenav familjevårdshemmen skall kunna bli ett alternativ till anstaltsvården. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att tUl herr justitieministern få ställa följande frågor: Hur bedömerstatsrådet förutsättningarna för utbyggnaden av familjevårdshemmen inom denärmaste åren? Vill statsrådet medverka till att den ekonomiska ansvarsfördel- ningen för denna vårdform klarlägges med inriktning attkostnaderna för Nr 42 densamma bör helt täckas av staten? Denna anhåUan bordlades. § 19 Interpellation nr 55 om skydd mot onödigt intrångvid vägbygge Ordet lämnades på begäran tUl HerrWENNERFORS (m), som yttrade: Vägmyndigheternas såväl statliga somkommunala -sätt att draga de aUmänna vägarna över privatägda marker har påsenare år tilldragit sig aUt större och för myndigheterna föga smickrandeuppmärksamhet. För statens del står i förgrunden. Jag vill erinra omhändelserna vid Fållan, som gick så långt som till demonstrationer ochpolisuppbåd mot folket. Det måste hos många människor finnas en djupförtvivlan, innan de ger uttryck åt sina känslor på så våldsamt sätt som härskett. Det finns också många andra exempel på stillsammare men i alla fallklara protester mot vägmyndigheterna. Man skulle vara benägen att tro, attmyndigheterna skulle taga varning av det inträffade och vinnlägga sig om störreförsiktighet i sitt agerande. Så är emellertid alls inte fallet. Tvärtom synesdet som om vägmyndigheterna skulle gå fram med en tilltagande hårdhet. Särskilt kännbar blir denna brist på hänsyn, när vägardras rakt genom tätbebyggelse eller för bebyggelse lämpade områden, egnahemrives och människor tvångsförflyttas. 1 synnerhet för äldre människor är detsvårt att ryckas bort från den invanda miljön. Inte ovanUgt är det att förhushålls- och industribehov värdefulla grundvattenstillgångar fördärvas och attmarkområden försumpas. Det förekommer också att andra naturtillgångar, såsommineralier med potentiellt stora värden, spolieras för långliga tider. Kampen för miljön och kraven på naturvård har dess bättrepå senaste tid medfört att regeringen i något enstaka fall ingripit mot renvandalisering, något som också skall noteras. 1 den nya väglagen har i 13 § föreskrivits; "Vidbyggande av väg skall tillses, att vägen får sådant läge och utförande att ändamålet med vägen vinnes med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad." Ay departementschefens motivering framgår, att minsta intrång och olägen het avser "för annan", såsom det också uttrycktes i den tidigarelagen om allmänna vägar . I första hand måste med "annan" avses markägaren men givetvis även i andra hand andra intressenter. Om denna lagbestämmelse skall vara något skydd för markägaren måste den givetvis av myndigheterna beaktas och största varsamhet visas med tanke på den svaga ställning en enskild person i allmänhet intar gentemot en med stora personella och finansiella resurser utrustad statlig maktapparat av typ. 1 alla händelser måste den ges en sådan tillämpning att den inte i onödan tillfogar människor, natur och egendom svåra, kanske obotliga skador. Väglagens 13 § får inte bli en död bokstav. Människor, som kommer i kontakt med väglagen skall inte behöva leva 127 undertrycket att det inte lönar sig att framföra invändningar och erbjudaalternativ, därför att det i alla fall inte tas hänsyn tUl deras krav ellerönskemål, därför att markägarsammanträdena är rena skenföreställningar ochdärför att opposition bemöts med osakliga argument. Med anledning av redan inträffade händelser och vad som nusenast är på gång t. ex. på vid PåskallavUc finner jag det angelägetatt får en redogörelse för hur bestämmelserna i 13§ väglagen tiUämpasi praktiken och på vilket sätt regeringen tänker ingripa för att åstadkomma ettbättre skydd för enskildas intressen, för kollektiva behov och för miljö ochnatur. Under hä:avisning tiU det anförda får jag anhåUa omkammarens tillstånd att till herr kommunikationsministern få ställa följandefrågor: Är statsrådetvillig att ge kammaren en redogörelse för riktlinjerna för hur markägare,kollektiv, miljö och natur skall skyddas mot onödiga intrång och olägenhetervid vägbyggen? att tillämpningen av 13 § i väglagen är i överensstämmelse med vadriksdagen avsåg vid lagens antagande? § 20 Utsträckt motionstid Ordet lämnades på begäran till HerrLEUCHOVIUS (m), som yttrade: Jag tiUåter mig hemställa att kammaren vUlebesluta att tiden för avg:ivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 1974:32 med förslag till gruvlag m. m. måtte med hänsyn tillärendets omfattning u-tsträckas till första plenum efter . Denna hemställan bifölls. § 21 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj ;ts propositioner Nr 56 med förslag tUl lag om identitetsbeteckning för juridiskapersoner m. fl. nr 59 angående godkännande av miljöskyddskonvention mellanDanmark, , och , m. m. Nr 67angående förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 Nr 80 angående allmänberedskapsstat för /75 § 22 Anmäldes och bordlades Försvarsutskottetsbetänkanden Nr 12 med anledning av propositionen 1974:1 angåendeanslag m. m. för /75 inom handelsdepartementetsverksamhetsområde såvitt gäller ekonomiskt försvar Nr 13 med anledning av propositionen 1974:30 angåendelivränta till vissa personer Nr 3 ianledning av propositionen 1974:1 i vad avser framstäUningar Jisdaeen den för /75 tUl arbetarskyddsstyrelsen, yrkesinspektionen ochstatens arbetsklinik jämte motion --------------- Nr 2 i anledning av propositionen 1974:1 i vad avseranslag för /75 tiU m. m. Nr 3 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1974:1gjorda framstäUningar om anslag till arbetsmarknad m. m. jämte motioner § 23 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 1617 av avlämnad i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1974:29 med förslag tiU lag om ändring i lagen (1914:45) omkommission, handelsagentur och handelsresande Nr 1618 av och herrGranstedt avlämnad i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1974:38 med förslagtiU lag om ändring i atomansvarighetslagen (1968:45) Nr 1619 av herr 5oo m./7. Nr 1620 av m. fl. Nr 1622 av avlämnade i anledning av Kungl,Maj;ts proposition 1974:44 med förslag till lag om ändring i , m.m. § 24 Meddelande ang, enkel fråga Meddelades att följande enkla fråga denna dag framställts,nämligen av Nr 123 () till herrkommunikationsministern och förbättrade kommunikationer i vissa delar avSödermanland; Är kommunikationsministern beredd medverka tillförbättrade kommunUcationsförhållanden för befolkningen i östra och syd-östraSödermanland genom vidgade möjligheter att nyttja pendeltågen mellan Stockholmoch ? § 25 Kammaren åtskUdes kl, 19,32,