prot · FX0953 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokoUet för . § 2 Herr talmannen meddelade att till kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven ytterligare den 8april - . Herr talmannen anmälde att fruSandéhn även skuUe tjänstgöra som ersättare för . den 2 aprU 1974 Om vidgad rätt till semestergrundande ledighet för tillsynav sjukt barn § 3 Meddelande ang. val Jag ber att få meddela att val till styrelsen för StiftelsenRiksbankens jubUeumsfond kommer att företas vid morgondagens sammanträde. § 4 Om vidgad rätt till semestergrundande ledighet förtillsyn av sjukt barn Herr arbetsmarknadsministernBENGTSSON erhöll ordet för att besvara i (vpk) ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 130, till herrsocialministern, och anförde; i har frågatsocialministern om han viU ta initiativ tUl sådan ändring av gällandebestämmelser, att manlig förälders bortovaro från arbetet på grund av tillsynav sjukt barn, s. k. pappasjukledighet, blir semestergrundande. Frågan haröverlämnats tUl mig för besvarande. Jag har tUlkallat särskildasakkunniga som skyndsamt skall göra en allmän översyn avsemesterlagstiftningen. I detta arbete kommer reglerna om kvalifikation försemester att prövas, varvid även den fråga som har aktualiseratkommer att behandlas. HerrOLSSON i (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern svaret på min fråga. Jag betraktar den här bristen i semesterlagen som ettförbiseende. Ingen krävde speciellt att den här typen av ledighet skulle blisemestergrundande när reformen infördes, och det kanske kan ha berott på ansåg det vara självklart att så skulle ske. Den nya försäkringsformen är mycket bra och mycket positivtill sitt innehåll. Det är också möjligt att den kommer attutvidgas så Ang. tidpunkten för slutförande av landstingensarkivutredning att detantal dagar man har rätt att vara hemma och vårda sjukt barn kommer att ökasavsevärt. 1 takt med det ökar behovet av en lagstiftning innebärande att ävendenna typ av bortovaro blir semestergrundande. I och med denna nyaförsäkringsform har samhället anlagt en annan och bättre syn på vård av sjuktbarn. I enlighet med den bör semesterlagstiftningen följa med. Såvitt jagförstår är avtalsvägen inte framkomlig i det här fallet det handlar ju omsemesterlagstiftning. Jag betraktar svaret på min fråga sompositivt och förväntar mig en förändring i rätt riktning. Överläggningenvar härmed slutad. tidpunkten för slutförande av landstingens arkivutrednit Herr kommunministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den21 mars intagna fråga, nr 1 26, och anförde: har frågat mig om närresultatet av landstingens arkivutredning väntas föreligga. Landstingens arkivutredning tillsattes med uppgiftatt behandla gallring i landstingskommunernas arkiv och därmed sammanhängandefrågor. Utredningen utarbetade en preliminär promemoria rörandegallring i landstingskansliernas arkiv. Denna promemoria har varit vägledandeför den rationalisering av arkivvården som ägt rum inom landstingskommunerna. överlämnade utredningen delbetänkandet (SOU1968:53) Arkiv inom hälso- och sjukvård. Efter remissbehandling uppdrog Kungl.Maj:t åt att i samråd med berörda centrala myndigheter samtLandstingsförbundet och utfärda råd och anvisningar omgallring i medicinska arkiv hos landstingskommun och kommun som inte tUlhörlandstingskommun. Enligt vad jag har erfarit avser att under åretutfärda sådana råd och anvisningar. Beträffande utredningens arbete i övrigt har jag inhämtat,att den beräknar att slutföra sitt uppdrag under andra hälften av innevarandeär. Jag vill först tacka kommunministern för det positivasvaret på min fråga. Eftersom det inte finns några klara,fastslagna riktlinjer för hur landstingen skall svara för rationaliseringen avarkivvården är det väsentligt att just sådana riktlinjer fastställs. Efter vadjag kan inhämta av kommunministerns svar är sådant arbete på gång i och med attKungl. Maj:t givit i uppdrag att i samråd med berördacentrala myndigheter samt då även och dessa råd och anvisningar. Men förhållandet är tydligen sådant ute i våralandsting - och det är rätt naturiigt att man hittUls inte har kunnat fåklara besked från decentrala instanserna om på vilket sätt landstingen lämpUgen bör gå tUl väga föratt på smidigaste och bästa sätt kunna gallra i sina lager av handlingar. Detinnebär att man på vissa håll inom landstingen har fått det besvärligt medlokalutrymmen med tanke på den ökade mängd handlingar som man har att förvara.Då ju även landstingens arkivutredning under det här året har för avsUct attframlägga sitt slutbetänkande hoppas jag att man frän kommunministerns sidasnarast kommer att vidta åtgärder för att dessa problem skall kunna lösas i sinhelhet och att landstingen därmed också kommer att få de riktlinjer somerfordras för att de på bästa sätt skall kunna ordna medarkiveringen av handlingar. Än en gångett tack tUl kommunministern för det positiva svaret. Om rätt för präst från u-land att upprätthålla avlönadprästtjänst inom Överläggningen var härmed slutad. § 6 Om rätt för präst från u-land att upprätthålla avlönadprästtjänst inom Herr kommunministern ordet för att besvara i (m) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 128, och anförde: i har frågat mig om jag ärberedd att medverka tUl att ett sådant internationellt utbyte kommer till stånd att präster från ges möjlighet att upprätthälla avlönad prästtjänst inom . Utländsk medborgare kan efter medgivande av Kungl. Maj:tanställas som extra präst i . Enligt praxis har för sådananställning krävts kunskaper i svensk kyrkorätt och i svenska språket. Dennamöjlighet att anställa utländska medborgare kan givetvis också utnyttias om manför önskar anställa en präst från ett u-land i . Initiativ tUl anställande avpräster från bör tas från kyrkan själv. Jag kommer att positivt prövaeventuella framställningar från domkapitlen om tUlstånd tUl sådan anställning. HerrWERNER i (m): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Det var klargörande, positivt och bra, synes det mig. Det är uppenbart attstatsrådet förstår vilken betydelse det skulle ha om vi finge ett sådant utbytetUl stånd. Statsrådet nämner att här finns praxis och att det finnsutländska präster som tjänstgör här, men såvitt jag vet har deras lönåstadkommits på frivUlig väg. Det här arrangemanget skulle tjäna väsentligating. Vi skulle få primärkontakt med och deras behov på ett heltannat sätt än vad som annars är möjligt. Måhända skulle man också kunnadispensera från kravet på kunskaper i svensk kyrkorätt och svenska språket. Omvederbörande placerades som stiftsadjunkt eUer kontraktsadjunkt och fick tilluppgift att besöka skolor och andra ungdomssam- 7 protokoll 1974. Nr 51 -53 Ang. försöksverksamheten med "kabelvisionKiruna" mankomstervore ju inte språket ett hinder. Inte heUer behövdes väl så stor kunskap ikyrkorätt. Man har prövat systemet i , och det har fallitmycket väl ut. På frivillig väg har man i åstadkommit att enpräst ifrån - Kiakajumba är hans namn - just nu får verka iVikmanshyttans församUng, och där har man de bästa erfarenheter. Biskop i Bukaba uttalar att det skulle vara en fin form av utbyte och en godutbUdning för våra präster. Dessutom skulle svenska folket lära känna vårt folkbättre, anser han. Det skulle vara ett stort steg mot en rikare gemenskap ochmot enhet, men initiativet måste komma från , skriver biskopKibira. Jag ber som sagt att få tacka för detta svar och hoppasatt kyrkan kan ta frimodiga initiativ på grundval av det löfte som statsrådetnu har givit. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Ang. försöksverksamheten med "kabelvisionKiruna" Herr utbildningsministernZACHRISSON erhöU ordet för att besvara fm (vpk) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 94, och anförde: Fm har frågat mig hur jag ser på deekonomiska möjligheterna att i första hand till årets utgång förlängaförsöksverksamheten med "kabelvision ", Försöksverksamhet med -kabel-TV harbedrivits i . Initiativet till försöken hartagits av (utredningen angående den fortsatta verksamheten medradio och televison inom utbildningsväsendet) som enligt sina direktiv skallpröva även andra distributionsformer än etersändning. Verksamheten bedrivs isamarbete med kommun och . Enligt planerna skall den pågåtill . Det bör i första hand ankomma på dem som svarar förverksamheten att ta ställning till frågan om en förlängning av försöken. FruMARKLUND (vpk): Jag ber att få tacka utbUdningsministern för svaret.Tyvärr kan jag inte i likhet med de tre föregående frågeställarna säga attsvaret är odelat positivt. Även om man naturligtvis som utbUdnings-minstern kansäga att det är de som svarar för verksamheten som i första hand skaU taställning till om man skall förlänga det här försöket så handlar det ju ändåockså om pengar för den fortsatta verksamheten, och det är på den punkten somde som sysslar med den här verksamheten är intresserade av möjligheterna attfortsätta. Jag vet att man under gårdagen i varie fall har sonderatinställningen hos kommunalpolitikerna i för att utröna huruvida dessa ärberedda att stå för den del som kommun har svarat för. Jag troratt man fick relativt positiva svar i det avseendet. Jag hade hoppats att frånutbildningsministern få ett besked att man också från statens sida är bereddatt gå in med anslag motsvarandedem som man hittUls har bevUjat för det här försöket. Visserligen kan man säga att detta försök redan har getten hel del värdefulla resultat som kan användas för den utvärdering som manavser att göra, men en fortsättning skulle ge ett ännu mera konkret material attta ställning tUl. Det gäller inte minst den inriktning som man haft att försökafå fram hur människor som inte är engagerade inom organisationer skall kunnaaktiveras, 1 det fallet har kabel-TV i lyckats väldigt bra. Man har isändningar av typ telefonväktarprogram mött ett gensvar som står sig mycket brai jämförelse med motsvarande riksprogram. Av värde för samhällets myndigheter bör väl ocksä vara kan använda resultatet av det här försöket i i bedömningen hur manfrån samhällets sida skaU ställa sig gentemot den tilltagande kommersialiseringenpå detta område, som t. ex. fusionen mellan och SF är uttryckför. Det är ju viktigt att samhällsorganen är med från början i en verksamhetav detta slag. Jag tror också att man från TRU;s sida bör varaintresserad av att få ett ännu bättre underlag för en bedömning av hur programav denna typ påverkar studiemotivation exempelvis när det gäller justvuxenutbUdning. Intressant i detta sammanhang är också att man kan visa redannu att ett lokalt utbud av program av denna typ från små enheter går altinrymma i avtalet mellan och staten. En förlängning av de härförsöken borde också i detta avseende kunna ge ett ännu mer tillförlitligtmaterial. Jag beklagar att utbUdningsministern i sitt svar inte har kunnat geett löfte om fortsatt ekonomiskt stöd från staten. Det är tydligen så att har lästlokala skrifter, eller vad det nu kan vara, med uppgifter om vad resultatet avde här försöken leder till. Vi har i departementet inte tillgång till någraansökningar ännu, och vi brukar inte ställa ut pengar förrän vi har någraansökningar att ta ställning till. Jag är övertygad om att det är en utomordentligtintressant verksamhet som pågår i . Det finns all anledning att följa dennoga och se tUl att resultatet blir rejält utvärderat. Det finns ett påtagligtintresse att via föUa verksamheten i mycket noga. Men, somsagt, någon ansökan har vi ännu inte fått. Jag hänvisar till vad jag sade isvaret, nämligen att när de som svarar för verksamheten har gjort enbedömning och kommit in med en ansökan, är det klart att vi skall behandla denutomordentligt seriöst. (vpk): Jag måste säga att del här senare inlägget ändå kanvärderas som något mera positivt, just detta att utbUdningsministern säger med ett påtagligt intresse skall föUa verksamheten och att man är inriktadpå att göra en rejäl utvärdering. Jag tycker det talar för att man behöverfortsätta det här försöket. Jag hoppas att jag ändå kan la med mig hem tiU detbeskedet att en ansökan om fortsatt försöksverksamhet skall behandlas positivt. Överläggningen var härmed .slutad. Ang. försöksverksamheten med "kabelvisionKiruna" Om remissbehandling av reklamutredningens förslagrörande T V-reklam Ang. kontrollen av studiemedel § 8 Omremissbehandling av reklamutredningens förslag rörande TV-reklam Herr utbildningsministernZACHRISSON erhöll ordet för att besvara i (fp) ikammarens protokoU för intagna fråga, nr 98, och anförde: i har frågat mig om jagavser att sända ut reklamutredningens förslag rörande TV-reklam på remiss. Som svar på fråga kan jag meddela attreklamutredningens belänkande rörande TV-reklam har remitterats. i (fp): Även om det dröjde innan jag fick statsrådetssvar, så skedde denna remiss desto snabbare. Jag ställde den här frågan den 6mars, och enligt vad jag har inhämtat gick reklamutredningens betänkande ut påremiss . Jag har ingetmer att tUlägga, och jag tackar för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Ang. kontrollen av studiemedel Herr utbildningsministernZACHRISSON erhöll ordet för att besvara i (fp) ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 102, och anförde; i har frågat mig, omjag anser att kontrollen vid beviUande och utbetalande av studiemedel ärtUlfredsställande, Varje bidragssystem måste utformasså atl del förenar kravet på att medlen så snabbt som möjligt kommer de avseddagrupperna tUl del med kravet på erforderlig kontroll. Det studiesocialasystemet utgör därvidlag inget undantag, och avvägningen mellan de nämndakraven är enligt min mening i huvudsak tUlfredsställande, Kontrollfrågan måstegivetvis fortlöpande uppmärksammas. har i sitt betänkande(SOU 1973:17) Teknisk översyn av studiemedelssystemet bl, a. föreslagit ettnytt datorgrundat system för bevUjande och utbetalande av studiemedel, bl. a. isyfte att få en bättre kontroll inom systemet. I den studiesociala propositionsom lagts fram anmäls detta betänkande. HerrWESTBERG i (fp): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Självfallet innebär min fråga inte någon kritik mot delstudiesociala stödet som sådant. Det fyller ett mycket angelägel behov och äronekligen av stort värde. Det gör det lättare för dem som önskar studera attutnyttja samhällets utbud av studiemöjligheter. Men även det mest värdefuUa kanmissbrukas. Att jag ställde frågan berodde på att jag uppmärksammats på ett faU där vederbörande utan att uppfylla fordringarnavid fem olika tillfällen kunde utkvittera sammanlagt istudiemedel. Genom att han lämnade osanna uppgifter och företedde falskastudiemeritförteckningar blev detta möjligt. Det är mot den bakgrunden jagifrågasätter om kontrollen är tillfredsställande. säger utbildningsministern att man är i gång och dethar man anmält i en proposition med en teknisk översyn av studiemedelssystemet,bl. a. i syfte att få en bättre kontroll inom systemet, och det tror jag ärvärdefullt. Det innebär tydligen att också utbUdningsdepartementet harförstått att en bättre kontroll är angelägen. Det verkar som om man åtminstone i vissa fall nöjer sigmed att konstatera att vederbörande är inskriven vid respektive institutionutan att kontrollera att hans uppgifter om studiemeriter överensstämmer medverkligheten. Som alla vet innebär det ingen garanti för att man verkligenstuderar att man är inskriven vid en institution. Det här kan självfaUet delvisbero på att de personella resurserna saknas, och jag ifrågasätter om inte ävenden sidan av problemet behöver uppmärksammas. Det är mycket möjligt att dettaär den verkliga orsaken. Jag vill tUl sist bara understryka att det är viktigt attde medel som det här är fråga om verkligen kommer tUl användning på det sättsom är avsett. Överläggningen var härmed slutad. Om vidgad tillämpning av den s. k. § 10 Omvidgad tillämpning av den s.k mögenhetsbeskattning Herr finansministern erhöll ordet för att besvaraherr i (m) framställda interpellation, nr 30,och anförde: i har frågat om jag ärberedd att föreslå en sådan lagändring att den som på grund av giftermål ellerutlandstiänst är boende utomlands skall ha rätt att vid beskattning avförmögenhet här i landet få tUlämpa den s. k. Den som inte är bosatt i beskattas här endast förinkomst som uppbärs härifrån. Inkomst som sådan person uppbär från annat landliksom hans förmögenhet utomlands omfattas inte av den svenskabeskattningsrätten. Skattskyldigheten här är alltså i dessa fall begränsad. Denskattskyldige har därför inte ansetts böra åtnjuta t. ex. allmänt avdrag ellergrundavdrag. Inte heller har man rätt till den särskilda skattelindring somerhålls enligt 80-85-procentsregeln vid beräkning av inkomstskatt ochförmögenhetsskatt. Denna regel är avsedd att tUlämpas när den totala skattenöverstiger en viss nivå. För att en sådan skattelindring skall få åtnjutas börenligt min mening även fordras att den skatlskyldige är skattskyldig i Sverigeför all inkomst och förmögenhet. Jag är därför inte beredd att lägga framförslag i det hänseende som interpellanten åsyftar. i (m): Jag ber att få tacka för att finansministernhar svarat på min interpellation. Om vidgad tillämpning av den s. k. När man tog bort 8085-procentsbegränsningsreglerna fickdet vissa verkningar som man kanske inte hade räknat med. Jag har i mininterpellation nämnt ett par sådana fall som - jag förmodar att ävenfinansministern skulle kunna hålla med mig om det - borde kunna omfattas avbegränsningsregeln. Det gäller t. ex. när en flicka gifter sig i utlandet menhar fast egendom i , och det gäller dem som arbetar iutlandet men tycker att de vill behålla egendom här hemma. Kanske rör det sigom gamla släktgårdar, som ju ofta representerar ganska stort värde, ochdärigenom uppstår rätt höga förmögenhetsskatter. Sådana här fall borde rimligenvara ganska lätta att avgränsa. I min interpellation ställde jag även i utsikt att man, omfinansministern inte viUe vara med om en direkt lagstiftning, skulle kunnainföra en dispensregel, så att finansministern finge tillfälle att ge dispens ifall av det här slaget, där jag förmodar att vi kan vara överens om atl det ärmotiverat. Jag tycker det är fel att kräva att hela beskattningen även densom sker utomlands skall räknas in här. Det går näppeligen att få tUl ståndnågot dubbelbeskattningsavtal innebärande t. ex. alt den som arbetar i utlandetkan få sin i betalda förmögenhetsskatt avräknad på den inkomst han harav arbete i det land där han vistas. En kvinna som gifter sig i utlandet hartroligen inte några som helst inkomster där, utan den enda skatt hon betalar ärden som går tUl i form av förmögenhetsskatt. Då borde det också vararimligt att vederbörande får komma i åtnjutande av begränsningsregeln. Jag förmodar att finansministern och jag är helt överensom att det är orimligt att ta ut skatter som överstiger avinkomsten. Mot den bakgrunden kanske det skuUe vara möjligt att, om inte attåstadkomma en lagstiftning, så i alla fall införa en dispensmöjlighet ilagstiftningen som kan ge möjligheter att överväga dessa särskilt ömmande falk Jag är medveten om att interpellanten harfunderat över frågan om man via en dispensregel skulle kunna klara ett sådanthär fall av förmögenhetsbeskattning. Jag har emellertid värjt mig inför dentanken. På företagsbeskattningsområdet kan situationer uppstå därdet kan vara rimligt med dispenser, och har utrustat finansministernmed möjligheten att använda sådana. Men jag har en bestämd känsla av att man,om man skulle böria arbeta med dispenser när det gäller den direkta och reellabeskattningen av fysiska personer, skulle hitta åtskilliga fall där sådana dispenservar mera motiverade än i det speciella fall där man pinas av80-85-procentsregeln. Jag skuUehelst slippa ha den dispensmöjligheten. i (m): Jag kan gott säga att jag inte heller ärnågon anhängare av för många dispenser. Att vi har dispensregler i ganska storutsträckning i vår skattelagstiftning beror på att många av våraskatteförslag inte alltid ärtUlräckligt genomtänkta utan fordrar en del dispensregler. För att, somfinansministern sade, värja sig mot de allra värsta fallen arman tvungen att hadetta. Jag tror inte att de här nämnda fallen pressas av8085-procents-regeln. Det är inte den de pressas av utan av att vara tvungnaatt betala mer i skatt än de har i inkomst. Det är detta jag inte tycker hörhemma i ett samhälle som vårt - att ta ut mer i skatt än vad inkomsten uppgårtiU detta finns det anledning att rätta till. Därför är de exempel jag gettverkligt ömmande fall. den 2 aprU 1974 Om åtgärder mot utbetalning av traktamente i stället förövertidsersättning Överläggningen var härmed slutad. § 11 Om åtgärder mot utbetalning av traktamente istället för övertidsersättning Herr finansiministern erhöUordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 34, och anförde; har frågat mig om jag avseratt vidtaga åtgärder för att komma till rätta med de problem som traktamentensom substitut för övertidsersättning kan medföra för de anställda. De nuvarande skattereglerna omtraktamenten och fördyrade levnadskostnader föranleder vissa problem.Riksskatteverket har uppmärksammat frågan och har bl. a. utfärdat anvisningarsom syftar till att traktamente som i realiteten utgör lön också skall blibeskattat som sådan. Jag kan vidare nämna att beskattningsfrågorna på dettaområde kommer att aktualiseras i dåtraktaments-beskattningsutredningen lägger fram sitt betänkande, vUket beräknasske . I samband med behandlingen av utredningsförslaget kommerde problem som interpellanten berört att övervägas. HerrGILLSTRÖM (s); Jag ber att få tacka herr finansministern förett kort men väl preciserat svar. Interpellationen föranleddes av att arbetsgivare iåkeribranschen i viss utsträckning vid övertidsarbete betalar ut traktamente istället för övertidsersättning. Därmed undviker de att betalasemesterersättning och sociala avgifter, som enligt utgör . Skyldighet att utbetala traktamenteföreligger enbart vid överliggningar jag beklagar att det i snabbprotokolletför kommit att stå "överläggningar". Iblandaccepterar skattemyndigheterna all dessa traktamentsersättningar avdrages ideklarationen - ibland inte. I det senare fallet påföres alltså traktamentetinkomstsidan utan att arbetsgivarens skyldigheter beträffande sociala avgifteroch semesterersättning infrias. Innevarande vecka behandlar länsskatterätten i Gävleborgslän ett sådant ärende. Det var för övrigt med anledning av ett ingripande motföretag i norra delen av detta län som interpellationen tog form. Ang. oljebekämpningen till havs ärende haren arbetstagare fått i traktamente för övertidsarbete och yrkatavdrag, vUket prövningsnämnden förvägrat vederbörande. Om prövningsnämndensutslag fastställes kan löntagaren troligen inte i efterskott kräva semesterlön.Det är tveksamt om pengarna blir pensionsgrundande. Enligt uppgift från lokalaskattemyndigheten i har från per telefon meddelatsatt undantag kan göras i fall där traktamente bevisligen utgått i stället förlön, så att beloppet blir pensionsgrundande. SkuUe detta muntliga meddelandeföUas av ett skriftligt med samma besked, kommer arbetsgivaren i efterhand attkrävas på sociala avgifter. Detta låter sig sägas, men firman har ändratnamn efter en konkurs, vUket onekligen förvärrar situationen för arbetstagaren. Jag har efter det positiva svaret anledningtro att herr finansministern efter slutbehandling avtraktamentsbeskattningsutred-ningens betänkande kommer att lämna ettförslag som kan-bli ett bra underlag för beslut om lagändring på den härpunkten. Gämatraktamente - men först rejäl övertidsersättning! Överläggningen var härmed slutad. Herr kommunministern erhöU ordet för attbesvara () framställda interpellation, nr 6, tiUherr jordbruksministern, och anförde: har frågat jordbruksministern omhan vUl redovisa dels de närmare omständigheterna kring det norska tankfartygetJawachtas grundkänning utanför , dels huroUebekämpningen tUl havs i anledning av grundkänningen i stora drag tiUgått,dels erfarenheterna av nyssnämnda oUebekämpning samt vilka åtgärder somplaneras för att avhjälpa konstaterade brister. Interpellationenhar överlämnats till mig för besvarande.