prot · FX0991 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag tycker vi bör sluta upp medatt ge alltför många sådana tips. Utskottsmajoriteten hävdar att det föreslagnaåterbetalningssystemet är väl avvägt från rättvisesynpunkt. Från vpk-håll har till detta avsnitt i propositionen väcktsen motion som följs upp i en reservation som i harkommenterat. I motionen föreslås att barntillägget, som utgår avbasbeloppet per barn, skall vara icke återbetalningspliktigt. Den här frågandiskuterades vid förra årets riksdag. Utskottet och ansåg då att ensådan åtgärd alltför mycket skulle gynna de studerande i förhållande till andrasom har det knalt och som har barn. Utskottet avstyrker alltså motionen. Jag instämmer i i Kristianstadyrkande om bifall till utskottets hemställan. Nr 91 () kort genmäle: Tisdaeenden Herr talman! Jag får nästan börjamed att be om ursäkt förde något 28 mai1974 krångliga termer som och jag använder gentemot varandra.Huvudsaken är emellertid att vi förstår varandra, och jag förstod mycket välherr . Jag förstod också vad utelämnade. är glad över den höjning av avgiftsgränsensom föreslås och som kommer att innebära lättnader vid återbetalningen. Men komihåg att dessa medel avskrivs inte. Vad man gör är att man skjuter fram återbetalningentill en senare tidpunkt i Uvet, när dessa återbetalningar på grund avindexhöjningen kommer att bli betydligt större. Man underlättar i början förde återbetalningsskyldiga och man underlättar för dem som aldrig i sitt liv fåren inkomst som kommer upp till avgiftsgränsen. Men ännu är vi inte framme viden avskrivning av dessa avgifter. Sedan sade att man vill hindra attmänniskor, typ kvinnor som gifter sig med rika män, avstår från att arbeta föratt få studieskulden avskriven. Men jag sade att mannen aldrig är skyldig attbetala hennes studieskulder eller tvärtom. Det finns ingen laglig rätt attkräva att en make skall betala studieskulden för en maka som inte harförvärvsarbete. Vad man kan göra - jag har kontrollerat detta med kronofogdarna är att göra utmätning i hemmet på de saker som bevisligen är hennes enskildaegendom. Vi har åtta tio sådana fall . De äkta män som med eller utanförmögenhet betalar sina fruars studieskulder gör det alltså faktiskt avvälgörenhet. Det har också centrala studiehjälpsnämnden sagt. Vad vi begärdevar bl. a. att makes förmögenhet inte skulle påverka rätten till tilldelning avstudiemedel, och där fick jag inget motargument. Jag vill sedan bara konstatera att inteheller sade någonting om det barocka i att tvä makar med återbetalningspliktigastudiemedel har ett avgiftsunderlag som kraftigt överstiger derassammanlagda inkomster. Kan detta vara rätt? Ingen av representanterna förregeringspartiet har bemött den reservationen. (vpk) kort genmäle: säger att studiemedelssystemetredan tidigare var bra och har blivit ännu bättre. Jag tror - och allt tyderpå att det är riktigt - att det finns ett bestämt samband mellan det dåligastudiesociala systemet och den dåliga rekryteringen från socialgrupp 3 till denhögre utbildningen. Varför utnyttjar ungdomar från socialgrupp 3 i så ringagrad möjligheten att gå till universitet och högskolor? Vad kan det bero på,, om inte på ett dåligt studiesocialt system eftersom ungdomarfrån socialgrupp 3 har uppenbara ekonomiska svårigheter att finansiera sinastudier? Det har framförts många alternativ i debatten här ikammaren , och många irrgångar har också uppenbarats. Jag undrar ifall inte ett sätt att komma ifrån de här svårigheterna vore att ersätta återbetalningssyste met, barntillägget och bidragsdelens storlek m. m. med en allmängiltig 140 studielön. HerrLINDSTRÖM (s) kort genmäle; Nr 91 började med att säga att det inte hade så Tisdaeen den storbetydelse att man fick en lägre avgiftsgräns. På slutet sade hon att giftapersoner, som båda studerar, fick ett alltför högt avgiftsunderiag.------------ 1,* u 1. j- j 1 * Studiesocialt stöd Det varalltså helt divergerande åsikter. Helt naturligt måste det vara bra med en längreåterbetalningstid. Det är en fördelaktig ränta, och det är naturiigtvis alltidbättre att få betala en låg ränta på en skuld än en hög ränta. Sedan sade jag inte, , att dessa personeravstod från att arbeta för att slippa betala studieskulden. Jag sade heltenkelt att en del inte arbetar och av den anledningen kunde slippa att betala någonting.Har vederbörande inte någon som helst inkomst är det inte möjligt att ta utnågonting. Men är det väl ändå så att en hemmafru arbetar litetgrand och då tjänar en del, och då har man ju möjlighet att ta ut avgiften avhenne. Jag sade inte, , att studiemedelssystemet varbra. Jag kanske tycker att det är bra, men jag sade "fördelaktigt".Det är utan tvivel mer fördelaktigt än att låna på annat sätt. Det ärnaturiigtvis inte det bästa man kan uppnå, men det är nog det bästa vi kanåstadkomma med nuvarande ekonomi. () kort genmäle; Vi har inhöstat de och säkerhetför att återbetalningstiden kommer att hållas. Det är vi glada för, och det harvi uttryckt vår förtjusning över. Men när det gäller detaljerna är det som ett korthus därman flyttar på korten för att försöka åstadkomma balans trots att det är självagrunden som det är fel på. sade i sin replik att mina två yttrandentalade emot varandra. Men jag sade inte att uppflyttningen av avgiftsunderlagetsaknar betydelse, utan jag sade att det inte har den betydelse som det gjortsgällande. Men visst har det betydelse just när man skall betala. I det andrafallet rörde det sig inte om att skjuta upp en betalning, utan det gällde attfastställa hur mycket studiemedelstagarna skall återbetala just ett visst år.Då är det orimligt att hela den egna inkomsten plus en stor del av makens skallläggas till grund för bedömningen. Om då båda två skall betala, blir det treinkomster på två inkomsttagare som läggs till grund för bedömningen. I vår motion 1754 föreslår vi en rad åtgärderi syfte att förbättra läget främst för dem som saknar egna medel för attgenomföra önskade eftergymnasiala studier eller i vidare mening önskargenomföra vuxenstudier. Vi vet att det finns en mängd olika socialabakgrundsfaktorer som hindrar framför allt ungdomar och vuxna ur arbetarklassen att genomföra sina studier på ett framgångsrikt sätt. Jag tänker emellertid nu inte räkna upp dessa faktorer utan skall ägna mig åt de ekonomiska bakgrunds faktorerna. Som vi upplever det är det nu inte så att studenter utanegna ekonomiska förutsättningar i första hand hindras av att bidragsdelen i dentotala summan studiemedel är för liten. Däremot kan man hindras av att dentotala mängden pengar är otillräcklig för att man på ett framgångsrikt sätt skallkunna genomföra sina studier. Särskilt drabbar detta ungdomar och vuxna från delägre socialgrupperna och sådana ungdomar som driver sina studier somde är försörjningspliktiga mot barn. I syfte att kortsiktigt och snabbt råda bot på detta föreslårvi en rad åtgärder som, om de antas av kammaren, skulle få omedelbar effekt. Vi föreslår sålunda att studerande med vårdnaden om barnunder erhåller höjt barntUlägg från nuvarande av basbeloppetper termin till . Vi föreslår vidare att deltidsarbetande får uppbäraen inkomst av två gånger basbeloppet per termin innan maximalt studiemedelreduceras på grund av inkomstförhållandena. Dessutom föreslår vi attdeltidsstuderande får uppbära studiemedel motsvarande av basbeloppetper termin och att maximalt studiemedel för heltidsstuderande höjs till 100procent av basbeloppet per termin. Vi har också begärt att detta skallkompletteras med en mer aktiv och under studiegången fortlöpandestudierådgivning i syfte att förhindra avbruten studiegång. Av olika skäl, främst ekonomiska, avstyrker utskottetdessa näraliggande förändringar, vilket jag måste beklaga. Av särskild vikt är att vi får ett annatåterbetalningssystem för dem som genomfört sina studier. Och varför det? Jo,det är min uppfattning att man hindras inte bara av psykologiska och andrastudiesociala bakgrundsfaktorer och på grund av otiUräckliga studiemedel. Mankan också hesitera om man kommer från arbetarklassen och saknar medel att gå ini studiegångar i vetskapen om att man drar på sig en mängd Studieskulder somkommer att kvarstå framåt, ja, kanske t. o. m. underoöverskådlig tid. Det är också så, vilket jag har erfarit, att det främst ärungdomar från arbetarklassen som misslyckas med sina studier och misslyckas medatt få arbete i den efterföljande akademiska karriären. Det är lättare att fåarbete med de förbindelser man har inom överklassen sedan man har genomförtsina akademiska studier. Därför blir antalet av dem som misslyckas störst blandungdomar från arbetarklassen, och det är också bland dem somåterbetalningssvårigheterna blir som störst. Jag hoppas därför att utredningenkommer att ta upp dessa synpunkter till särskilt beaktande. Även om det finns åtskilligt att erinra mot det nu alltsnårigare regelsystemet för studiesocialt stöd i samband med postgymnasialastudier, är det ändå i allt väsentligt utformat för den typ av studenter somgenomför sina studier i en rak studiegång i direkt anslutning till gymnasialaungdomsstudier. För vuxenstudenter - och kvoten sådana har oavlåtligt ochglädjande ökat finns däremot ingen riktigt utformadmotsvarighet. Det är därför angeläget att, när nu vår motion är tillstyrkt iden del där vi begär en total översyn av hela det studiesociala komplexet, justdenna del får en ordentlig genomarbetning och attutredningen når fram till ett regelsystem, som på ett adekvat sätt Nr 91 motsvarar kraven också från den växande skaran vuxenstudenter. Verklig jämlikhet får vi, herr talman, först då den studerandes 28 mai1974 levnadskostnaderinräknas i en total samhällsfinansiering av hela undervis- -- ; ; Därmed avses studielön för all studie- Studiesocialtstöd aktivitet efter en för alla genomförd obligatorisk grundskola som innefattar även gymnasieskolan. Med det anförda har jag, herr talman, inget säryrkande, dåden primära framställningen i vår motion tillstyrkts av utskottet genom desshemställan under punkten 16. i (fp); Vid behandlingen av propositionen 14 jämtemotioner har utskottet även haft att ta ställning till en motion, nr 209, avmig och kollegan med yrkande att reglerna för erhållande av studielånändras så att föräldrarnas inkomst och förmögenhet inte på sätt som ärfallet påverkar ungdomarnas möjligheter att erhålla lån. Reglerna för studielån till studerande som ej fyllt 20 årvid gymnasieskolor och andra skolor har visserligen ändrats i positiv riktningmen de är fortfarande restriktiva, och lånemöjligheterna påverkas i alltförstor utsträckning av föräldrarnas ekonomi. Reduceringen med hänsyn tillföräldrarnas inkomst och förmögenhet medför för många elever, inte minst inomden tvååriga gymnasieskolan, betydande svårigheter. Det får kännbarakonsekvenser. En elev i åldern som inte hareget hushåll kan fålåna . Om eleven måste vara inackorderad höjs lånebeloppet till . Men om föräldrarna har inkomst eller förmögenhet reduceraslånebeloppet av den del av föräldrarnas till statlig skatttaxerade inkomst som överstiger . Om föräldrarna har enförmögenhet överstigande jämställs av det på dettabelopp överstigande förmögenhetsvärdet med inkomst. Dessareduceringsbestämmelser drabbar särskilt elever från områden med ofullständigagymnasieskolor, inte minst glesbygdens ungdomar. Elever från sådana områdenmåste ofta för fullföljande av sina gymnasiestudier söka sig till orter sålångt från hemmet att inackordering blir nödvändig. Följden blir ofta att ettstörre behov av studielån föreligger. Jag kan inte finna annat än att vi är i otakt med tiden,med utvecklingen, när vi behåller bestämmelser som gör att ungdomar i1819-årsåldern skall vara så beroende av föräldrarnas inkomst och förmögenhetför sina lånemöjligheter som här är fallet. Det är för övrigt ingalunda säkertatt föräldrarna har möjligheter att ekonomiskt hjälpa en son eller dotter trotsinkomst och en förmögenhet överstigande . Förmögenheten kan t. ex.vara låst i en fastighet och därför inte ge utrymme för ekonomiskt stöd. Hur detta system kan slå förstår vi av ett enda litetexempel. Om föräldrarna har en taxerad inkomst av , som i dagens läge inte är någon hög inkomst, och dessutom äger en fastighet taxerad till , vilket inte är ovanligt - det kan vara en villa eller ett mindre jordbruk då är deras son eller dotter helt utestängd från alla 143 lånemöjligheter.Det tycker jag är orimligt, och det är verkligen att det sker enändring av bestämmelserna. Vi har beslutat att myndighetsåldern skall sänkastill . Ungdomar som uppnått den åldern får också gifta sig. Ändå är de såhårt knutna till föräldrarnas inkomster och förmögenhet att de i vissa fall det exempel jag skildrade var ett sådant saknar möjligheter att erhållastudielån. Det kan inte vara rimligt att vi behåller sådana bestämmelser. Bådeungdomar och föräldrar finner det nuvarande systemet i högsta gradotillfredsställande. Med detanförda yrkar jag självfallet bifall till reservationen 14. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar Hyltander och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Hyltander begärt votering upplästes öch godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 19 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Hyltander ochHagberg i Boriänge. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hyltander begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 19 punkterna 4 och 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens Nr 91 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHyltander begärde jjsjjagen den rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna om- 28 mai 1974 röstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 19 punkten 6 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Punkterna 7, 9 och 10 Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 19 punkterna 7, 9 och 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; 10 protokoll 1974. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels ojtskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 19 punkten 11 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av i m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 19 punkten 12 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av herrar Hyltander och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrHyltander begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 19 punkten 13 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av herrar Hyltander Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Propositioner gavs på bifall till Lo) utskottetshemställan, 2;o) reservationen nr 8 av herrar Ringaby och samt 3;o)reservationen nr 9 av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2;o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd; Den som vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottetshemställan ibetänkandet nr 19 punkten 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av herrar Ringaby Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 10 av iBoriänge, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den somviU att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 19 punkten 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 11 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruLantz begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten 16 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 11 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 304Nej - 13 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 12 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 18 och 19 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 13 av iVikmanshyttan m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 19 punkten 20 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 13 av i Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 91 ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då fröken begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 14 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 19 punkten 22 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 14 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hyltander begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 285 Nej - 29 Punkterna 23 och 24 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. På förslag av herr andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående ärenden påföredragningslistan till . § 6 Herr andre vice talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle socialutskottetsbetänkande nr 21 uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 7 Anmäldes och bordlades betänkande Nr 23 i anledning av propositionen1974:89 angående ändringar i valutalagstiftningen, m. m., jämte motioner Nr 21 i anledning av motioner om en översyn av lagen omstatlig lönegaranti vid konkurs Nr 22 i anledning av motion angående liberalisering avbestämmelserna rörande dröjsmål med betalning av försäkringspremie Nr 91 Nr 24 i anledning av motion omöversyn av bestämmelserna om 28 mai1974----- ''' ' anledning av propositionen1974:97 med förslag till lag om -------------------- ersättning vid frihetsinskränkningjämte motion Nr 9angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 19angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 14 ianledning av motioner om anställningstrygghet m. m. Nr 15 i anledning av propositionen 1974:88 med förslagtill lag om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen m, m, jämtemotioner Nr 16 i anledning av propositionen 1974:77 med förslagtill lag om rättegången i arbetstvister, m, m., jämte motioner § 8 Kammaren åtskildes kl, 17,54,