prot · FX0981 · 1974-12-31 00:00:00 — Kommu nistdiktaturerna breder ut sig över stora delar av hksom över delar av , fascistdiktaturer förekommer på flera håll i , 113 8 protokoll 1974. Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter och de ärymnigt förekommande på den latinamerikanska kontinenten. Går vi tiU södraAfrika finner vi rasistregimerna där som utövar ett förtryck av minst likaallvarlig karaktär Demokratin, som majoriteten av oss ser den, är förbehållenen minoritet av världens befolkning, och det är med beklagande man konstaterardetta. I vissa nationer där friheten är hårt beskuren - alltså idiktaturer kompletteras förtrycket med specieU förföljelse av vissa gruppereller raser Så är förhållandet i större delen av kommunistvärlden, där framförallt den judiska befolkningen behandlas på ett kränkande sätt. Fru andre vicetalmannen har mycket utförligt talat om judarnas situation iSovjetunionen - de har länge varit hindrade att utvandra, och när de harfått en viss möjlighet till utvandring kvarstår ändå stora hinder Det äregentligen bara i randområdena av som vi har kunnat se enutvandring, en möjlighet tUl emigration för den judiska befolkningen. I de inredelarna av existerar i praktiken ingen möjlighet till utvandring. Och de hinder som kvarstår är som sagt väsentliga. Manmåste genomgå en krånglig och djupt kränkande procedur för att över huvud tagetfå ett utresetillstånd. Trakasserierna mot dem som har fått utresetillståndeller ansökt om sådant är, som fru andre vice talmannen anförde,utomordentligt påfrestande. Vad som händer med dem som drabbas av avslag - vi vet intehur många det är finns det också vittnesbörd om. Inte så få fängslas ochsitter i olika typer av läger med mycket märkUga motiveringar och oftautan rättegång. Antisemitismen understöds av den politiska ledningen. Denjudiska kulturen och religionen förtrycks och synagogorna stängs. Kan man tänkasig något mera mindervärdigt handhngssätt av den politiska ledningen? Ochjudarnas vackra språk, hebreiskan, är förbjudet. Därigenom omöjliggör man rentpraktiskt för det judiska kulturarvet att leva vidare. Jag vill också understryka vad fru tredje vice talmannenNettelbrandt sade, nämUgen att det finns uppenbara risker för att denavspänningstendens som vi nu ser mellan öst och väst, och som vi naturligtvisvälkomnar på många sätt, kan leda till ett hårdare klimat för vissa grupper iöststaterna. Det måste vi vara mycket uppmärksamma på. Det är utmärkt att poUtiken i så klart brännmärks iutskottets betänkande. Vid samtal med judiska emigranter i för någramånader sedan fick jag klart för mig hur väsentligt de anser det vara attvärldsopinionen agerar i dessa frågor. Att isolerat inte betyder såmycket är ganska klart, men vi skall vara medvetna om att uttalanden av den typsom vi nu diskuterar har en effekt samt att det därvid är en styrka attuttalandena är enhälliga. Men det är inte bara i och i den övrigakommunistvärlden som den judiska befolkningen förtrycks. Ännu värre former tarsig förtrycket i vissa . Man kunde kanske förstå en vissrestriktivitet i behandlingen av judarna i med anledning av detsenaste kriget mellan israeler och araber, men diskrimineringen har pågåttmycket längre än så. för att inte säga - har judiska minoriteterförtryckts i och och även i andra arabstater Färska rapporter frånSyrien pekar på en fruktansvärd tillvaro för de 4 000-5 000 judar som bor där.Behandlingen av dem står inte mycket efter den som nazisterna gav judarna under1930- och 1940-talen. Judarna är hänvisade till att bo i regelrätta getton. Detvingas att bära speciella identitetshandlingar De får inte röra sig mer ännågon kilometer från sin bostad. De får inte ta körkort. Detta är bara någraexempel på den behandling de utsätts för. I utskottets betänkande står det ingenting explicit omdessa förhållanden och om förtrycket av judarna i arabstaterna. Det förelågheller inga motioner på det temat. Jag vill därför ha sagt detta om främstbehandlingen av judarna i och hoppas att det uttalande som vi om enstund skall anta vidarebefordras till framför allt regimen i , så även där får klart för sig hur riksdag ser på kränkningar av fri-och rättigheter för oUka grupper av människor. TUl sist vill jag än en gång uttrycka mintillfredsställelse med utskottets betänkande. Det visar hur stor gemenskapen iSveriges riksdag är när det gäller att slå vakt om demokratin och att värna demänskliga fri- och rättigheterna. Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter HerrGRANSTEDT (c): Det fanns då ChUe utgjorde ett ljustoch förhoppningsfullt inslag i en annars ganska mörk världsbUd. ChUe kundetänkas bli ett föredöme, ett exempel på möjligheterna att med fredliga ochdemokratiska medel skapa en positiv utveckling för ett lands storabefolkningsgrupper ChUe hade en regering som kommit till makten meddemokratiska medel. Regeringen bars upp av de sämst ställda i samhället. Mangjorde många löftesrika insatser, man skaffade sig kontroll över sina egnatUlgångar, man genomförde jordreformer och sociala reformer osv. Menutvecklingen blev inte den vi hoppades. Det var aUtför starka krafter som stodemot regering. Det var de multinationella företagen, som hade fått sesina tillgångar i ChUe nationaliserade, det var de inhemska besuttna klassernaoch det var vissa grupper inom medelklassen. Genom ständiga sabotageaktionerlyckades man få samhäUsekonomin på knä, och därigenom skapades en situation därmilitären kunde slå tUl med en grymhet som hör till de mest kusliga fallen i envärld där ändå brutala och blodiga militärregimer bara är alltför vanUga. försök krossades i blod och lidanden. Jag troratt vi alla upplevde ChUekuppen med ungefär samma känsla som vi upplevdePragvåren och dess tragiska slut. Det var ett spirande hopp som hastigtkrossades. AUendes politik har kritiserats från olika håU och medolika utgångspunkter Men ändå tror jag att det i vårt land råder allmän enighetom det positiva i det försök som AUende gjorde. Jag tror också att det finns enallmän enighet i fördömandet av den nuvarande militäriuntan. Därför är detsärskilda yttrande som är fogat tUl utskottets betänkande minst sagtförvånansvärt. Mot bakgrund av en redaktionell diskussion ger man sken avoenighet i utskottet i sakfrågan något som jag vet saknar Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter Det hedrar utskottets ordförande att han inte varit med om det särskildayttrandet. Man nöjer sig inte med att avge ett särskUt yttrande dethela förs också ut i pressen. I A-pressen har en artikel distribuerats, ivilken det heter att borgarna inte vUle att något positivt skulle sägas omAllende. Där försöker man alltså föra vidare föreställningen om oenighet iChUefrågan. Socialdemokraternas engagemang i Chilefråganär värt aU aktning. Jag förutsätter då att det är sakfrågan som man bedömer somdet viktiga. Men när man går ut och ifrågasätter andra partiers instäUning, närman försöker måla upp bUden av en spUttring i Chileopinionen och framstäUasocialdemokraterna som ensamma på barrikaderna, då har partitaktiken blivitviktigare än förhållandena i . För att plocka inrikespolitiska poäng gårman hänsynslöst ut och framställer den svenska Chileopinionen som svagare änden egentligen är. Därmed spelar man direkt mUitäriuntan i händerna. I den artikel som jag tidigare nämnde kan man läsa attmotionärerna -dvs. a. jag själv skulle vara bestörta över det sätt påvUket våra partikamrater har agerat i utskottet. Det är naturligtvis rentnonsens. Om det finns någon anledning till bestörtning över det sätt på vilketdet här ärendet har handlagts, så gäller den vissa socialdemokratiskaledamöters agerande i frågan. Jag ser utskottets betänkande som ettinstämmande i vad som framförts i motionen 656. Jag vill därför yrka bifalltill utskottets hemställan. () kort genmäle: Låt mig bara påpeka för attden passus i motionen 656 som detta gäller själv står ju somundertecknare av motionen lästes upp vid utskottets sammanträde. Därmedavsågs att man också borde ge utrymme för en karakteristik av regering.Detta ville de borgerliga ledamöterna icke vara med om. Utskottets ordförandetog inte del i den diskussionen. När vi diskuterar detta tycker jag, herr talman, att vibör hålla oss till vad som faktiskt förekommit och ingenting annat. Vadtidningsartiklarna beträffar vUl jag säga att jag inte har någon del i dem -det kan jag försäkra kammaren. () kort genmäle; Det är naturligtvissvårt för mig att med diskutera vad som hände vid sammanträdet. Menatt döma av enstämmiga uttalanden som jag har fått om vad som skedde framfördesdet inte något förslag om att denna passus ur vår motion skulle tas med iutskottsbetänkandet. Här står alltså uppgift mot uppgift. () kort genmäle: Något uttryckligt yrkande att denna passusskulle tas in ordagrant fanns inte, men den lästes upp som ett stöd föruppfattningen att vi åtminstone med några ord borde karakterisera AUenderegimeni StäUet föratt stryka den låt vara kanske språkligt diskutabla värdering som fanns iblåbokens referat av utrikesministerns tal. Jag skall inteföriänga kammarens debatt ytterligare. () kort genmäle: Enligt de uppgifter jag har fått ansåg övrigaledamöter i utskottet att formuleringen enligt det förslag som framfördes deord ur utrikesministerns anförande i som, tror jag, herrförste vice talmannen och sedan också citerade intestilistiskt lämpade sig i ett sådant här uttalande. Därmed kommer vi tillbakatUl vad jag tidigare sade, att det var en debatt om stilistiska spörsmål somfördes. Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter HerrWERNER i (m): De flesta av oss har inte upplevt debatten iutskottet utan får läsa betänkandet som det står, och vi kan vara till fredsmed det i många stycken. Det tar klar ställning mot kränkningar av de mänskligarättigheterna i , i ChUe och på andra håll. När man läser betänkandet medoförvanskad blick frågar man sig verkligen vad det särskilda yttrandet är tUlför Betänkandet skUjer sig på ett välgörande sätt från det somutskottet presterade . Då tassade utskottet som katten kring het gröt ochvågade inte tala i klara verba. Det gör man , och det är bra. Det är ettgrundligt betänkande. Man får en värdefull redovisning av de internationellakonventioner och institutioner som värnar om de mänskliga rättigheterna, ochdet är gott och väl. Utskottet anför avslutningsvis; "Utskottet förutsätter att regeringen även framdeleskommer att uppmärksamt följa utvecklingen- ". Det sade utskottet också. Det är kanske intesärskilt förpliktande, och man frågar sig vad regeringen gjort sedan i fjol.Visst kan vi registrera regeringsdeklarationen i utrikesdebatten och ett parinterpellationssvar av utrikesministern här i kammaren, men vad har skett påFN-nivå? Nåväl, Chilefrågan aktualiserades , men tre av defyra motionerna gäller förhållandena i , och därvidlag har regeringenvarit mera tystlåten. Nog bör nyttja sitt mandat i FN och Europarådetmer energiskt i dessa frågor! Det är ändå där vi kan skapa världsopinion. Det gångna året har verkligen gett omvärlden belägg förflagranta kränkningar av människors frihet och rätt. Jag tänker inte bara påAlexander Solzjenitsyn och , utan jag tänker på alla de andra somhar kämpat med samma sanningslidelse och mod, men inte haft samma världsrenomméoch därför har fått gå in i den stora tystnaden bakom murarna till fängelseroch mentalkliniker Jag tänker inte minst på grupper som det talats om tidigare:judarna och de kristna i . Mänga kristna grupper är mycket hårtdiskriminerade i vad gäller både deras religion och deras kultur. Det finnsklara belägg för det. En del församlingsmedlemmar i en baptistisk församling harskrivit till kamrat och till 17 andra instanser i Högsta ochklagat Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter över förhållandena.De har anfört att representanter från myndigheterna ingriper i derasgudstjänster och ställer till uppträden å det hänsynslösaste. Med våld lyfterde k""näböjande från deras bedjande ställning och avbryter bönen. Detränger sig in bland de troende, rycker biblar och andliga sångböcker ur derashänder, för oväsen och söker provocera de troende tUl handlingar som sedan kanläggas dem till last och skapa en rättssak mot dem. - Det vågar aUtså dessamedlemmar skriva tiU partichefen . Sedan har vi Moskva-appellen, undertecknad av tiovetenskapsmän och författare med som första namn. Där bemöterman den bekanta artikeln i , som har rubricerats Förräderiets väg och somslutar med orden: "Solzjenitsyn har fått det han var ute efter förrädarens öde, som alla hederliga människor på jorden med vrede och avskyvänder ryggen." Sedan ställer man fyra krav och ber alla massmedia attsprida appellen. "Vi ber också alla kulturella, samhälleliga och religiösaorganisationer att skapa nationella kommittéer för att samla underskrifterunder denna appell", skriver man . Vi har i fått förmånen att ge åt många,många flyktingar från och andra stater där förtryck råder Vi möterdem i arbetsUvet, på restauranger och på gator och torg. Man skullemed Skriftens ord kunna säga att vi har omkring oss en stor "sky avvittnen". Vi måste verkligen föra dessa människors talan utan attförtröttas. Det blir måhända.bara en ropandes röst i öknen, men det ärnödvändigt att ropa i alla fall, och det är i vart fall brottsligt att tiga! i (s): Helt oväntat har vi fått en omfattande debattom detta utskottsbetänkande. Jag hade från börian inte avsett att ta till orda,men efter en del av vad som uttalats här anser jag att jag bör säga några ord. Det särskilda yttrandet i detta ärende berör endast en delav utskottets utlåtande: det berör problemet . Förhållandena i övrigaländer som utskottsbetänkandet behandlar omnämns inte i det särskildayttrandet. När utskottet diskuterade detta hade utskottet framför sig jag anser det nödvändigt att förtydliga en del av det som har sagts och sominte har sagts här ett utkast till en skrivning, som i stort sett innehöllvad som finns i utskottets betänkande. Men förslaget till skrivning innehöllen mening till, och det är om den meningen som debatten här rör sig. Det sadesnämligen i den meningen när man omnämnde att han -detta är ett referatav utrikesministerns anförande - givit sitt liv för de fattigas sak. - Manskulle kanske kunna lägga till att han också givit sitt liv för demokratinssak. - Men det var just den formuleringen som några ledamöter ansåg varaolämplig, och de föreslog därför att den skulle tas bort från skrivningen. Den borgerliga majoriteten var ense om att man skulle ta bortden meningen, under det att socialdemokraterna ansåg att den kunde stå kvar.När utskottet kom till frågan om ett särskilt yttrande sade jag att jag för inte kommer att vara med om något särskilt yttrande, eftersom jag intetillmäter denna formulering, utöver vad som sagts i betänkandet i övrigt, någonväsentlig betydelse. Efter det att utskottet hade tagit ställning tillskrivningen och beslutet var fattat gjorde det emellertid ett försök att få enändring i skrivningen så att man skulle undanröja motivet för ett särskUt yttrande.Detta har inte förut nämnts här i debatten, men eftersom debatten nu har blivitså omfattande anser jag att det bör nämnas. Jag vill för alla eventualitetersskuU säga att det inte var ordföranden som inspirerade till en sådan ändradskrivning. Men en ny skrivning gjordes och den var acceptabel, det är ingettvivel om det. Men vad inträffade då? Jo, då inträffade det att ett av deborgerliga partierna förklarade att man inte kunde ansluta sig till denskrivningen eftersom utskottet redan hade fattat beslut och det skuUe stå fast.Därmed föll förslaget till en ändrad skrivning. Jag vill klart säga tUl , att den här frågan intehar den enorma betydelse som man skulle kunna tro att den har när man avlyssnardebatten här Vad det gäUer är egentligen att en del av utskottets ledamöter påen punkt har velat ha en skrivning som är något starkare än vad den nu harblivit. Om det har utskottet inte kunnat enas. Men utskottet är enigt om atttillstyrka skrivningen i betänkandet observera att det finns ingenreservation. När man lyssnade inte minst till vad sade kunde manfatta det så att det råder brist på enighet i det avseendet, vilket inte ärfallet. Herr förste vice talmannen har gjort sin egen uttolkningav det särskilda yttrandet och har kommit fram till att det är en reaktion motutskottets ordförande. Ingen har sagt tiU mig att det är på det sättet. Jag harheller inte fattat det så. Om har fått informationer från densocialdemokratiska gruppen i övrigt av den innebörd som han lägger i detsärskilda yttrandet vet jag inte. Med detta förtydligande yrkar jag bifall tUlutskottets hemställan. Svensk reaktion inför kränkningar av mänskliga rättigheter Herr förste vice talmannen (): 1 det särskilda yttrandet sägs: "Vifinner det beklagligt att utskottets majoritet inte velat ge utrymme för dessa synpunkter ------ ". Det är alltså starkt uttryckt. 1 övrigt vill jag helt instämma i vad sadeom att det är beklagligt att man för in inrikespolitik när man diskuterarutrikespolitiska frågor Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. § 9 Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 6 ianledning av propositionen 1974:85 angående utgifter på tUläggsstat tiUriksstaten för /74, i vad avser utrikesdepartementetsverksamhetsområde. Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkande hemstäUt. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren uppskjutabehandlingen av återstående ärenden på föredragningslistan till . Nr 81 § 10 Anmäldes och bordlades 15 mai 1974 anledning av motioner angående den statliga trafikpolitiken, -------------- m. m. § 11 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 1852 avherrBohmanm.fi. Nr 1853 av . Nr 1854 av . Nr 1855 av herr/fe/énm./7. Nr 1856 av i m. fl. Nr 1857 av m. fl. Nr1858 av m. fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition1974:100 angående komplettering av riksstatsförslaget för /75,m. Nr 1859 av i Holmgården m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. §12 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen av Nr209 Fm Tilländer (c) tUl herr socialministern angående informationen omriksdagsbeslutet beträffande aUmän förskola: redogöra för hur kommuner och organisationer informeras omintentionerna i riksdagsbeslutet om allmän förskola, vad gäller angelägenhetendels av att det på det lokala planet finns en nära kontakt mellan kommunen ochberörda församlingar och organisationer, dels av att de frågor som uppstår kanlösas i samverkan mellan olika huvudmän? Nr210 i (c) tiU herr industriministern angående översynenav normerna för ersättning vid intrång av kraftledning i : Kan statsrådet lämnabesked om när den pågående översynen av normerna för bestämmandeav ersättning vid intrång av kraftledning i kan väntas varaslutförd? Nr211 () tUl herr försvarsministem angående tidpunkten förinkallelse tUl mUitär gmndutbildning: observerat, att den militära gmndutbUdningen för en stor grupp studerande värnpliktiga böriar , medan deras skolår avslutas , och har statsrådet i så faU vidtagit eUer 120 övervägt åtgärder för att komma tUl rätta medproblemet? Nr 212 iTvärålund (c) tUl herr bostadsministern om Nr 81 förlängd remisstid på bygglagutredningens betänkande "Markanvändning den och byggande": Är statsrådet beredd att,med hänsyn till den osedvanligt korta ------ remisstiden och att dennadessutom inbegriper semestertiden, medge en förlängd remisstid påbygglagutredningens betänkande "Markanvändning och byggande"? § 13 Kammaren åtskildes .