prot · FX0967 · 1974-12-31 00:00:00 — Det var onödigt attsocialdemokraterna i utskottet skuUe följa en annan linje än justitieministerngjort. Jag viU återigen understryka att en röst på reservationen i betänkandetinnebär att herr statsrådet får mycket svårt att ompröva sitt beslut i varjefall när det gäUer . Jag tycker inte att vi skall försätta honom i en såbesvärlig situation. Bara några ord omjustitieministerns svar på interpellationen i denna fråga. Enligt kungörelsen av den 28september 1973 skulle sammanläggning ske av vissa domkretsar, däribland ävenFolkungabygdens domsaga, som har sitt säte i . Representanter förFolkungabygdens domsaga uppvaktade i vårjustitieminister och fick då beskedet att ett klarläggande svar skuUe ges i dagi samband med svaret på interpellation. I vår domkrets har därförsvaret inväntats med spänt intresse. När justitieministern nu säger attdomkretsfrågorna när det gäller domstolarna i , och LeksandUksom när det gäller läns norra tingsrätt skall bli föremål förytterligare överväganden, fattar jag det så att nedläggningar här ej längre äraktuella. Det var ett glädjande besked. Jag viU därför enbartuttrycka min tacksamhet över justitieministerns positiva svar i denna fråga. FruWIKLUND (c): De riktlinjer som 1969 drog upp fördomstolsindelningen var liksom motsvarande reformer inom polis- ochåklagarväsende motiverade av önskemålet - detta framgår också av utskottetsbetänkande - att skapa effektiva och rationeUa enheter inom rättsväsendet.Under den tid som förflutit sedan antog dessa riktlinjer harerfarenheter vunnits av de sammanslagningar som skett. I viss mån harutvecklingen inom rättsväsendet men framför allt inom andrasamhällsorgan gått mot stora, centralt styrda enheter; detta har visat sigmedföra nackdelar för de enskilda människorna, nackdelar som oftast överstigerfördelarna. När sådana erfarenheter har gjorts finns det anledning att vila påhanen innan ytterligare planerade sammanslagningar genomförs. Vi anser det viktigt med livskraftiga orter i allakommuner, och vi menar att man skall inte rycka undan befintligaarbetstillfällen för att sedan försöka konstruera nya. Dessa synpunkter bl. a.har varit vägledande vid centergruppens ställningstagande i utskottet, ifrågan om indragning av NedansiUans tingsrätt. Fröken säger att det är omöjligt att lista ut vadmajoriteten egentligen syftar till. Jag vUl då bara svara att det rimligen intekan vara så svårt att förstå att man vill få en ändring till stånd när manbegär en översyn och omprövning av ärendet. Domstolskanslierna har att handlägga en rad ärenden avadministrativ natur. Det framstår som helt otillfredsställande att allmänheten,för att erhålla denna service, skall behöva färdas . Man kan hellerinte utesluta den negativa lokaliseringspolitiska effekt som en indragning avNedansiljans tingsrätt kommer att innebära för , vilket ocksåmycket kraftigt underströks vid uppvaktningen inför utskottet av berördakommuner detta i synnerhet som har blivit hårtdrabbad av statliga koncentrationsätgärder. De alldeles speciellaägodelningsförhållanden som råder inom berörda kommuner, och som kommer att talängre tid i anspråk att lösa än beräknat, understryker också olämpligheten iatt överföra NedansiUan till . Den nedåtgående trend i befolkningsutvecklingen som tidigarerådde i domkretsområdet och som också var anledning till att man lokaltaccepterade det här förslaget det framgick mycket klart vid den uppvaktningsom skedde inför utskottet har positivt förändrats. Detta tillsammans med detförhållandet att Siljansbygden är ett utpräglat turistområde, vilket föranlederökade arbetsuppgifter för rättsväsendet, utgör ytterligare ett motiv förbibehållande av tingsrätten i . När dessutom utskottets ledamöter ärmedvetna om att andra planerade sammanslagningar måste omprövas anser jag detföUdriktigt att redan nu begära en omprövning av riktlinjer. Detframgår också klart av statsrådets svar att han är inne på samma tankegångar. Tingsrätten i , som även enligt planerna skalldras in, är ett exempel som visar hur angeläget det är med en omprövning avdetta ärende. En indragning på ett ställe utgör ingen garanti för besparing.Ökade resurser krävs t. ex. i det nu aktuella fallet vid . Fröken varnar oss för att visa misstroende motjustitiede partementets handlande. Jag vill då bara säga att vi ingalundamisstror , utan min enkla filosofi är: Om harfattat ett beslut som senare visar sig inte vara särskilt välbetänkt finns detingen anledning att envist hålla fast vid detta. Eller, som Dala-Demokratenskrev i sin ledare : Avgörande är att det fattades ett felaktigtbeslut. Därför bör också socialdemokraterna ändra instäUning. Det beslut somåsyftas är beslutet . Jag ber att få yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag. den 25 aprU 1974 Nedansiljans tingsrätt, m. m. den 25 aprU 1974 Nedansiljans tingsrätt, m. m. erinrar sig alldeles rätt vadsom diskuterades vid mitt besök i justitieutskottet närdet var tal om . Det är helt riktigt att jag redan då framhöll att mangivetvis måste beakta vad som ligger bakom regionalpolitiska beslut. vänder sig mot mitt påpekande att vi inteefter 1972 har fattat beslut om någon ny sammanläggning. Hon säger att vissabeslut har fattats men i det ena faUet gick beslutet i den riktningen att manskuUe skjuta på tidpunkten för beslutets ikraftträdande; i det andra fallet varbeslutet en konsekvens av ställningstagande när det gäUde . Vad jag skulle vilja framhåUa utöver interpellationssvaretär att har velat göra gällande att ett bifall tiU reservationenskulle innebära svårigheter för departementet när vi skall ta ställning till deredan fattade besluten. Jag vill gärna deklarera att så har jag inte förståttreservationen, aUra minst efter det anförande som fröken höll. Jag fickhelt klart för mig att huvudsynpunkten som skiUer majoriteten och reservanternaåt ligger på det principiella planet, huruvida skaU återta sittbeslut om att delegera till att fullföUa tidigare fattadebeslut. Den debatten skall jag inte lägga mig i, men jag vill säga att det nogär en missuppfattning om tror att ett bifaU till reservationenskulle av mig uppfattas så att det skulle försvåra ett ställningstagande i defall där vi har fattat beslut men har för avsikt att göra enomprövning. Fröken () kort genmäle; I konsekvens med dendeklaration som herr statsrådet nu har givit viU jag endast be att fååterupprepa mitt yrkande om bifaU tUl den vid justitieutskottets betänkandefogade reservationen. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag vill verkligen inte gå i polemik medjustitieministern i denna fråga, eftersom det verkar som om vi vore ganskasamstämmiga i vår uppfattning i själva sakfrågan. Vad utskottsmajoriteten föreslår tycks avinterpellationssvaret att döma vara föremål för överväganden i departementet,låt vara att vi i utskottet inte hade fått någon information om det. Det är juglädjande att vi är på samma linje. Jag kan inte förstå vad det skuUe finnasför anledning över huvud taget att rösta på reservationen, som är klart meranegativ till att man i ökad utsträckning skall kunna bibehålla tingsrätternaän vad majoriteten är. När det gäller delegationsrätten vill jag återigenunderstryka att utskottsmajoriteten icke vill frånta Kungl. Maj:t den rätt attbesluta som har överlämnat till Kungl. Men vi viU med stöd avdet beslut som fattade 1969 få tillbaka frågan när det gäller attbedöma de modifierade riktUnjer som bör gäUa för de fortsatta besluten med ettökat hänsynstagande till de regionalpolitiska synpunkterna. Jag villbe kammarens ledamöter att innan ni avger ert votum återigen läsa bådeutskottsmajoritetens förslag och reservationen, inte minst det avsnitt ireservationen där man menar att de regionalpolitiska synpunkterna inte har sådantyngd att de motiverar ett annat ställningstagande när det gäUer Nedansiljanstingsrätt än det Kungl. Maj;t har fattat. Jag skulle viUa att ni jämför detavsnittet med justitieministerns interpellationssvar. Då undrar jag om intemånga kommer fram till den ståndpunkten att det som ligger närmastjustitieministerns egen uppfattning torde vara utskottsmajoritetenshemställan. Nedansiljans tingsrätt, m. m. HerrLARFORS (s): Det kanske inte är så mycket att tilläggatill den debatt som har förts här - i den har ju redovisats många olikasynpunkter men jag vill ändå säga några ord. Jag vill börja med att ansluta mig tiU fröken somjag tycker utmärkta redogörelse för reservanternas synpunkter i detta ärende. 1hennes anförande klargjordes att en utskottsbeställning om översyn avriktlinjerna för domstolsindelningen och en plan för återstående indelningsärendeni princip måste innebära att bemyndigandet tiU Kungl. Maj;t återtas tiUsöversynen av riktlinjerna och planen blivit framlagda för på sätt somhar begärts av majoriteten. Även om jag helt instämmer i fröken anförandemåste jag på en punkt göra en liten korrigering. Fröken förklarade siginte vara någon grundlagsexpert och sade att jag skulle tala ominitiativrätten. Det skuUe kunna uppfattas som om jag vore en expert på våragrundlagar, och det måste jag dementera det är jag absolut inte. sade i sitt anförande att utskottet intehade diskuterat initiativrätten. Men jag viU erinra om att på det näst sistasammanträdet då vi behandlade detta ärende frågade jag om majoriteten ämnadeanvända sig av initiativrätten. Det svar som jag fick var inte entydigt, menjag StäUde dock den frågan. Vid justeringssammanträdet diskuterade vi intefrågan om initiativrätten, det är riktigt, men då var ställningarna redan tagnaoch vi var mer eUer mindre låsta i våra positioner. Det jag nu anför är naturligtvis personliga synpunkter,men såvitt jag kan förstå har justitieutskottets majoritet vid behandlingen avdetta ärende vidgat sin handläggning så att majoriteten har kommit att utnyttiautskottets initiativrätt. Jag tycker att detta är en mycket väsentUg fråga, ochdet skadar inte att vi vid något tiUfälle talar om den här i . Som tydligt framgår av betänkandet hade utskottet attbehandla Kungl. Maj:ts i propositionen .1974 gjorda framställning omanslag till byggnadsarbeten för domstolsväsendet och en i anledning härav väcktmotion. 1 propositionen äskas bl. a. anslag på 5,7 miUoner kronor för om-ochtillbyggnad av domstolsbyggnaden i , som därigenom skulle få detlokaltillskott som erfordras för att Kungl. Maj:ts beslut om sammanläggningav Nedansiljans tingsrätt med skulle kunna genomföras. Imotionen hemstäUs att hos Kungl. Maj:t begär att beslutet omupphörande av Nedansiljans domsaga måtte upphävas. Mot denna bakgrund har utskottsmajoriteten i betänkandetnr 9 föreslagit bifall till propositionens anslagsframstäUning. 3 protokoll 19 74. Nr 6 7- 70 Nedansiljans tingsrätt, m. m. motionenshemstäUan att beslutet om upphörande av NedansiUans domsaga skulle upphävas föreslår utskottsmajoriteten varken bifall eller avslag. 1 stäUet ger man ianledning av motionen Kungl. Maj:t tiU känna någonting helt annat. Man vill haen allmän översyn av riktlinjer för landets indelning i domsagor ochvidare en plan över ännu återstående domsagoregleringar. De så bestäUdariktlinjerna och även planen skall utan dröjsmål föreläggas . Det är här jag börjar undra om inte utskottsmajoritetenutnyttjat utskottets initiativrätt. Med en framställning om ett byggnadsanslagoch en motion som kräver medverkan att begära upphävandet av ettregeringsbeslut om sammanläggning av ett par domstolar som underlag harutskottsmajoriteten kommit fram till en beställning hos Kungl. Maj;t om översynav riktlinjerna för landets indelning i domkretsar. har alla utskott initiativrätt ifrågor som hör tUl deras kompetensområden. Vad som är märkligt i det nuföreliggande ärendet är att justitieutskottet med minsta möjliga majoritetutnyttjat initiativrätten, nämligen med åtta röster mot sju. Såvitt jag har kunnat förstå av förarbetena tUlgrundlagsändringen 19701971 är det nog inte så man tänkt sig användandet avutskottens initiativrätt. anförde också i sitt utlåtande1970:27 att det förutsatte "att de nya befogenheterna skall begagnas medsamma varsamhet, som iakttagits av de utskott som har självständig initiativrättenligt nuvarande ordning". uttalade vidare:"Ärenden bor Uksom hittiUs normalt väckas genom propositioneller motion, och politisk enighet bör eftersträvas i de fall där initiativkommer i fråga." Det är klart att man kan ha oUka bedömningar i sådana härfrågor, men jag tror knappast att man kan påstå att någon politisk enighet idetta fall föreligger om att utnyttia utskottets initiativrätt när det skettmed åtta röster mot sju. Utskottets majoritet befinner sig också långt ifrånvad Malmgren-Sundberg-Petrén säger i sina kommentarer till grundlagarom att politisk enighet har ansetts värd att eftersträva i de fall ettutskottsinitiativ kommer i fråga. Om man mera allmänt i utskotten tillämpar sininitiativrätt på sätt som har skett i justitieutskottet innebär det kort ochgott att man öppnar en tredje generell väg för att initiera riksdagsärenden. Om jag hade varit en av de kammarledamöter som en gängställde sig bakom grundlagberedningens förslag i denna del eller hade varit medom att antaga utlåtande , skulle jag mycket nogatänka mig för innan jag lade min röst för justitieutskottets förslag iden kommande voteringen. Jag skulle nämligen tycka att jag i så fall redovisadeen helt annan instäUning till hur utskottens initiativrätt skall användas änden som återfinns i utlåtande 1970:27. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag ber om ursäkt för att jag besvärarkammaren igen, men några ord tiU vill jag gärna säga. När det först gäller anslagsfrågan bör det kanskeuppmärksammas att utskottsmajoriten i och för sig ställer de medel tillförfogande som har begärts, men utskottet uttalar att anslaget enbart fåranvändas för behov och inte för att täcka kostnader som ensammanläggning av Nedansiljans tingsrätt med skuUe medföra. När det gäller den omstridda initiativrätten är detriktigt, som sade, att han i utskottet ställde frågan om intedetta är att betrakta såsom ett ianspråktagande av initiativrätten. Jag minnsinte riktigt vad jag svarade, men jag stäUde mig som jag minns litet undrande.Sedan kom frågan inte vidare upp. Den fullföUdes inte och den analyseradesinte. Jag uppfattade det så att frågan hade fallit. Jag vidhåller, herr talman, vad jag förut sade. Eftersomutskottsmajoriteten inte ville ta ställning i det konkreta fall som framförtsi motionen och föreslå att skulle upphäva Kungl. Maj:ts beslut attsammanlägga Nedansiljans tingsrätt med , så var vår metod attlösa detta praktiska problem ett sätt att undvika att ändra på beslutetbeträffande delegationsrätten men ändå kunna klara problemet. Jag vUl frågaherr Larfors: Om det funnits en reservation i detta ärende, skulle ha betraktat reservationen såsom stridande mot initiativrätten? För Övrigt tycker jag inte vi skall ta så stora ord i vårmun när det gäller initiativrätten. Den har varit föremål för diskussion förut.Jag vet inte riktigt hur det var i skatteutskottet , när socialdemokraternaensamma bestämde att man skulle höja arbetsgivaravgiften i stäUet förmervärdeskatten. Det var ett klart initiativ. Beslutet fattades, om jag inteminns fel, med enkel majoritet. Om vi skall gå tiU hävderna kan vi nog hittaexempel som vi kan använda oss av på ömse håll. Som jag ser det, herr talman, är ändå det viktiga hur vilöser det praktiska problemet och vilken instäUning vi har tiU fortsatta sammanslagningarav tingsrätter. Där konstaterar jag åter att i varje fall utskottsmajoriteten,justitieministern och kanske ytterligare några av talarna från regeringspartiethar varit positiva till att man nu skall ta ökade hänsyn till regionalpolitiskasynpunkter, vilket, som justitieministern själv säger, kan leda till enomprövning av tidigare fattade beslut. Det är det väsentliga och det för migglädjande. Nedansiljans tingsrätt, m. m. HerrLARFORS (s) kort genmäle: Jag tackar utskottets ordförande förbekräftelsen på att jag ställde frågan om initiativrätten i utskottet. Detgläder mig mycket att jag fick det bekräftat. Jag har försökt bevisa att utskottet med utgångspunkt iett byggnadsanslag och i en motion om indragning av Nedansiljans tingsrätt,vari inte nämns ett ord om någon utredning av det slag som utskottet stannatför, har hamnat i den situationen att utskottets initiativrätt har tagits ianspråk. frågade mig hur jag skulle ha sett på dethela om det funnits en reservation med samma lydelse. Mitt svar blir att det dåinte ankommit på mig att fatta beslut. Då hade det blivit talmannen som fåttgöra en bedömning, eftersom det varit fråga om en reservationsskrivning. Nedansiljans tingsrätt, m. m. Men dethade måhända medfört att saken blivit bättre klarlagd. Ett regionalpolitiskthandlingsprogram bör omfatta samtliga inslag av sysselsättningsåtgärder,service m. m. som är avgörande för en positiv utveckling i aUa län ellerregioner. Alla människor i olika delar av landet bör, som många gångerframhålUts, tillförsäkras likvärdiga levnadsbetingelser. Skall dennamålsättning infrias är det enligt uppfattning nödvändigt att också påaUa områden inom länet bevara och stärka servicen och utveckla näringslivet.Härvid bör en sammanvägning göras av alla aktiviteter och en prövning ske frånolika utgångspunkter. Ett samspel måste eftersträvas så att insatserna inteverkar åt olika håU. 1 föreliggande utskottsbetänkande behandlas den samhäUsservicesom landets indelning i domkretsar utgör. Det beslut som innefattas i 1969 årsriktlinjer har efter Kungl. Maj:ts beslut i konkreta fall befarats bli tillstor nackdel för de områden som skuUe drabbas av indragning. Det gäller alltså att göra en analys, och en sådan analysför det i motionen aktualiserade området NedansiUan visar att en indragningskulle vara tUl stor nackdel. Icke minst kommunerna inom området har ju vidolika tiUfäUen redovisat detta. Det har nämnts här tidigare att befolkningsutvecklingeninom Nedansiljan tidigare var negativ, att den under de senaste årenstabiliserats och att man borde kunna förvänta en positiv utveckling.Mittenpartiledamöterna från har därför i motionen 966 till åretsriksdag föreslagit att Kungl. Maj:ts beslut om indragning av Nedansiljanstingsrätt måtte upphävas. Utskottet har vidgat jag viU understryka ordetvidgat detta förslag till att ocksä gälla en översyn av riktUnjeroch att i avvaktan på denna översyn indragning av Nedansiljans tingsrätt inteskall ske. Denna instäUning hos utskottet hälsas i med stortiUfredsstäUelse. Att samstämmigheten i länet är bred framgår av, vilket harnämnts tidigare, att regeringsorganet livligt har understrukitatt utskottets ställningstagande bör stödjas. Tidningen har uppmanat desocialdemokratiska riksdagsledamöterna från att rösta för utskottet,och någon av dem har också medgivit att han har för avsikt att göra så. Inom ser vi det som mycket angeläget att allaåtgärder vidtas för att stärka och samordna utvecklingen i länet. Som utskottetframhåUer, bör självfallet det viU jag understryka - medel stäUas tUlförfogande för tUl- och ombyggnad av tingshuset i . Det är en angelägensak, även utan någon ändring av domkretsindelningen. Med det sagda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan. HerrKARLSSON i (s): Jag har begärt ordet närmast för att be justitieministernom några kompletterande uppgifter i anslutning till det interpellationssvarsom han lämnat till . Får jag tolka svaret så att statsrådetär beredd att låta en översyn gälla också NedansiUans domkrets och attverkställandet av det bslut som fattats beträffande tingsrätten där får anståtills vidare? Skulle statsrådet rent av vara beredd att låta NedansUjanstingsrätt bestå som inte kan anges, om den översyn somdepartementet skall göra visar att detta vore lämpligt? Det skulle glädja migom den tolkningen av vad som sägs i svaret är riktig. Jag hoppas också att derader som finns i slutet av svaret tUl kan innebära att Malungspolisdistrikt får finnas kvar tills vidare. Jag ber om överseende från både kammarens ochjustitieministerns sida med att jag nu passar på tUlfäUet att säga ytterligarenågra ord. Framför allt var det några synpunkter som framfördes avutskottets talesman som gjorde mig fundersam. Majoritetenuttrycker sig enligt min mening mycket oklart i sin skrivning. Utskottetskriver: "Som utskottet då framhöll kan de ovan nämnda regionalpolitiskabesluten som statsmakterna fattade 1972 och 1973 föranleda ett bibehållande avde efter bestående tingsrätterna i något större utsträckningän som tidigare kunnat förutses." Det vore intressant att få veta vad sommenas med uttrycket "i något större utsträckning". Det är angelägetatt veta detta med tanke på att man vill att Kungl. Maj;t skall göra en översynenligt riktlinjer för landets indelning i domsagor. Utskottets talesman uttrycker sig mycketförsiktigt. Efter vad jag förstår tycker hon inte att Kungl. Maj:t bedrivitsammanläggningen på något anmärkningsvärt hårt sätt. Därigenom blir utskottetsskrivning än mer förvånande. Utskottsmajoriteten gör inte någotställningstagande tUl Nedansiljans tingsrätt. Därvidlag säger man att det ärdepartementet som skaU besluta. Utskottsmajoriteten Utar tydligen pådepartementschefen och att han skall behandla dessa frågor med storrestriktivitet, vilket han också - tydligt här - sagt sig ämna göra. Närman lyssnat på vad justitieministern sagt och läst vad både utskottsmajoritetensrepresentanter och reservanterna har skrivit, verkar det som omutskottsmajoriteten närmast sökt strid för stridens egen skull; man tycker atthär hade funnits plats för en samskrivning. Om jag fattade fröken rätt här , fanns detemellertid inte någon plats för en sådan, utan majoriteten ville gå sin väg ochlägga fram det föreliggande utskottsbetänkandet. Det verkar i högsta grad somom utskottsmajoriteten efter vad justitieministern sagt här slår in öppnadörrar. Om jag tolkat justitieministerns anförande rätt jag hoppas dock påett ytterligare förtydligande i dessa frågor - kommer det att bringa glädje iDalarna. En sak som också förvånat mig är att utskottet utnyttjatsin initiativrätt i detta sammanhang. Jag har fattat reservanternas yttranden så att det skulleankomma på Kungl. Maj:t att fatta beslut i fråga om landets indelning ijudiciellt hänseende, men med tanke på vad justitieministern framhållit i sittinterpellationssvar här och på vad fröken sagt litar jag på attdepartementet med största restriktivitet kommer att handla i dessa frågor. Avden anledningen anser jag mig kunna yrka bifall till reservationen. Nedansiljans tingsrätt, m. m. Nedansiljans tingsrätt, m. m. Jag skall försöka komplettera mittinterpellationssvar något. När det gäller de domkretsar, i fråga om vilkabeslut av Kungl. Maj:t om en sammanläggning redan föreligger, framgår tydligtav skrivningen att jag beträffande ett faU , där man har två kanslieri samma stad - inte finner något skäl att ändra beslutet, åtminstone såvitt jagkan bedöma . När jag sedan i interpellationssvaret säger att jagbeträffande domstolarna i , och avser att göraytterligare överväganden, då ligger givetvis i detta att dessa överväganden kanleda till att man upphäver det fattade beslutet. Men det måste först ske enprövning av detta. När det gäUer polis- och äklagardistrikten finns det intenågra beslut som skall träda i kraft, liksom inte heller när det gäller dedomkretsar där det föreligger utredningar men där det ännu inte fattats någotbeslut av Kungl. På dessa områden har jag således inte något fall som äraktuellt att ta upp. Naturligtvis måste jag göra den liUa reservationen - detgjorde jag för övrigt när vi diskuterade - att ingenkan förutse framtiden. Ingen kan nu avge en så fast deklaration att det inte iframtiden kan uppkomma situationer då det framstår som önskvärt och behövligt -och med hänsyn tiU befolkningen rimligt - att göra ändringar av det ena ellerandra slaget. Men jag vUl ännu en 'gång understryka att så långt jag kanöverblicka läget har jag inte något aktuellt fall som kan bli föremål förbehandling i departementet. i (s): Jag vill tacka herr justitieministern för desenaste kompletterande uppgifterna. Jag tolkar dem i positiv anda för Dalarnasdel.