prot · FX0976 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag tycker att man kan ge sig till tåls med vidaredomar tiUs de utredningar som är på gång har låtit höra av sig. Att nu men jag förmodar att det inte är så många somöverväger att göra det stödja förslag om att pengar inte fåranvändas tiU denna trygghetsfunktion är verkUgen att sätta krokben för enriktig försvarspolitik. Vi behöver som alltid underrättelser. Att ens fören begränsad tid undandra dessa fömtsättningar för underrättelser är helthorribelt. Jag yrkar därför avslag på förslag på denna punkt. (vpk): i använde vissaformuleringar som gjorde att jag begärde ordet. Frågan var närmast omriksdagsmännen har tillgång till alla de uppgifter som experterna har. 1 mitt första anförande nämnde jag att det krävs en öppenoch detaljerad redovisning inför av alla fakta när det gäller det nyaplanet. och svenska folket får inte på samma sätt som närdet gällde ställas inför fullbordat faktum. Detta är allvarligt. Sedan är frågan vilka siffror dessa experter presenterar.Jag tänker närmast på flygmaterielverket, som jag tidigare här citerat.De siffror som brukar anges av flygmaterielverket och andra myndigheter när detgäller kostnaderna för är mycket i underkant. Informationentill ledamöter måste sägas vara direkt missvisande. Detta gäller t.ex. den propagandabroschyr som utgavs såsom något slags motskrift mot filmen omViggen. I denna broschyr räknar man t. ex. inte med de stora kostnaderna för baseroch för STRIL - radioledningssystemet. Argumentet är: "Dessa kostnaderskulle vi haft i alla fall, vilket flygplanssystem vi än skulle valt." Mendet handlar ju här inte om vad planet heter utan om dess typ. Ingen kanrimligen bestrida att det dyrbara elektroniskt avancerade planet kräver endyrbar tekniskt avancerad markstyrning. Kostnaderna för denna måste givetvisräknas in i hela systemet, vilket man inte gör. i (s): , Ni är en senväckt begåvning,när Ni så ivrigt jagar efter försvarspolitikerna i Viggenfallet. Skulle tilläventyrs fel ha begåtts, är vi väl inte så fantasilösa att vi upprepar precissamma fel. Alla kan vara helt övertygade om att faserna i denna frågasutveckling följs på ett uppmärksamt sätt. (vpk): Såsom svar på detta skulle jag bara viljahänvisa till flygmaterielverkets broschyr, som gavs ut i anslutning till filmenom . I denna broschyr stämmer inte alla uppgifter. Försvarspolitiken, m. m. 6 protokoll 1974. Försvarspolitiken, m. m. HerrGUSTAVSSON i (s): Jag förutsätter att repliker som uttalas iriksdagsdebatten riktas mot riksdagsledamöter, vilka har möjligheter tillgen-mälen. (vpk): Jag skall försöka undvika en polemik mellanherr i och mig. Vi kommunister har aldrig ifrågasatt behovet av en svenskunderrättelsetjänst. Men vi hävdar att det måste klargöras på vilket sättdenna underrättelsetjänst skall arbeta. finns en rad anklagelser motunderrättelsetjänsten, vilka vi anser inte är tillräckligt utredda. Dessutomhar man tillsatt en utredning, som skall lägga fram förslag omunderrättelsetjänstens framtida organisations- och arbetsformer. Så länge dettainte är helt klart, anser vi det orimligt att ge anslag till dennaunderrättelsetjänst. Det är detta diskussionen handlar om. i EskUstuna (s): säger, och i det har han rätt,att vpk inte har ifrågasatt behovet av en informationsorganisation av detifrågavarande slaget. Men det behovet föreligger väl även somundersökningar pågår, så jag tycker nog att det är klokt mot bakgrund av densenaste deklarationen att återkallar det förslag han lagt påkammarens bord. (vpk): Nej, , så enkelt är det inte.Det föreligger grova anklagelser mot IB - jag har redogjort för dem tidigare idebatten och så länge man inte gått till botten med de anklagelserna så finnsju risken att verksamheten fortsätter på precis samma sätt. Det är den slutsatssom åtminstone jag och mitt parti drar. Därför anser vi att om man inte vill gåtill botten med den här affären så skall heller inte anslå pengar. i (s): Detta var en sant konservativ syn: Så längeman inte gått till botten ordentligt med en fråga skall man inget göra! Hurmånga frågor är vi tillräckligt djupt i botten med? Undersökningar pågår, behovföreligger. Jag finner det helt horribelt att undandra den trygghetsfaktor somligger i att ha en fungerande underrättelsetjänst. Överiäggningenvar härmed slutad. Punkten 1M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1283 av m. fl., och förklaradesden förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten I mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit motionen nr 1283. Försvarspolitiken, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionerna nr 1284 av m. fl. och nr 1652 avherr Wemer i m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer försvarsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 19 punkten 2 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionerna nr 1284 och nr 1652 i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 284Nej - 16 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i Gäddvik och herr andrevice talmannen , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i Gäddvik begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Nr 76 Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i Torsdaeen den betänkandetnr 19 punkten 2 mom. 6 och 7 röstar ja, 9 mai 1974 " j '" "ostar nej. ---------- ;------ Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 1av i Försvarspolitiken, Gäddvik och herr andre vice talmannen . m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Gäddvik begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Lades till handlingarna. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i Gäddvik och herr andrevice talmannen , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Gäddvik begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 1 9 punkten 5 mom. A 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Gäddvikoch herr andre vice talmannen . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Gäddvik begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. A 2-A 6 samt mom. B 1 och B 2 Utskottetshemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionennr 1287 av m. fl., och förklarades den förra ° propositionen vara med övervägandeja besvarad. Kristinehamnbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten 5 mom. B 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1287. Försvarspolitiken, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iKristinehamn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemstäUan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 1652 av i m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra proposirionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Lorentzon begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten 23 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1652 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 284Nej - 16 M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1652 av i m. fl. i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Försvarspolitiken, m. m. Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 19 punkten 23 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1652 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 284Nej - 16 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av under överläggningen framställda yrkandet,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Måbrink begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr 19 punkten 39 röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det av under överläggningen framställdayrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Måbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 284Nej - 16 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 16 Föredrogs betänkande Nr 17 i anledning av motion angåendeändring av bestämmelserna rörande sekundosuccession Nr 23 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 19 i anledning av propositionen 1974:69 angående vissaenergi-besparande åtgärder i vad avser trädgårdsnäringens byggnader jämtemotion Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 17 Återinförande av affärstidsreglering, m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 27 i anledning av motioner om återinförande avaffärstidsreglering, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1974:49 avherr Henmark (fp) vari hemställts att beslutade 1. attaffärstidsreglering återinfördes, 2. atthos Kungl. Maj:t hemställa om förslag härom, 1974:176 av herrar iVarberg (fp) och i (fp) vari hemställts att hosKungl. Maj:t skulle anhålla att förutvarande affärstidslag återinfördes med denförändringen i dess bestämmelser att den kommunala dispensmöjligheten slopadesoch att butiker i stället ägde rätt till söndagsöppet efteranmälan tUl myndighet, 1974:179 av m. (vpk) vari hemställts att uttalade sig för ett förbud föröppethållande på sön- och helgdagar, inbegripet helgdagsaftnar som inföll dagefter söndag, för butiker och varuhus och hemställde hos regeringen att förslagtill författningstext härom utarbetades och framlades, vari borde ingåmöjligheten att efter tillstyrkan från den lokala fackföreningen sådant förbud, 1974:337 av m. fl. (s)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att en utredningtillsattes om affärstiderna så snart affärstidsnämnden framlagt erforderligtunderlagsmaterial, 1974:537 av m. (c) vari hemställts att beslutade om 1. att förbudinfördes mot att ha butiker öppna helgdagar och helgdagsaftnar då dagen förehelgdagsafton var helgdag, 2. attaffärstidsregleringcn återinfördes, 3. attdispensmöjlighet föreskrevs i l;igen men att dispenssysteniet tillämpadesrestriktivt och likformigt över hela landet, 4. att deanställda gavs medinflytande vid behandlingen av dispens, 1974:547 av iHelsingborg m. fl. (c) vari hemställts att beslutade om återinförandeav affärstidslagen, 1974:849 av i (c) vari hemställts att beslutade att affärstidsregleringenåterinfördes, Återinförande av affärstidsreglering, m. m. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. 1974:852 av i m. fl. (s) vari hemställtsatt beslutade att hos Kungl. Maj:t begära att en utredning syftandetUl affärstidslagens återinförande tillsattes samt 1974:872 av i m. fl. (s) varihemställts 1. att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde en utredning om affärstidslagens återinförandesnarast möjligt samt 2. att Kungl.Maj:t utformade de närmare bestämmelser, som borde gäUa i samband därmed. Utskottet hemställde att skulle 1. i anledning avmorionerna 1974:337, 1974:852 och 1974:872 som sin mening ge Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet anfört om en utredning om affärstiderna, 2. avslåmotionerna 1974:49, 1974:176, 1974:179, 1974:537, 1974: 547 och 1974:849. Reservation hade avgivits av herrarBörjesson i Glömminge (c), i (c), i (vpk) ochPetersson i (c) samt () som ansett att utskottet borthemställa, 1. avslåmotionerna 1974:337, 1974:852 och 1974:872, 2. i anledning avmotionerna 1974:49, 1974:176, 1974:179, 1974: 537, 1974:547 och 1974:849 hosKungl. Maj:t anhålla att förslag till ny affärstidslag med den inriktning somreservanterna angett förelades årets riksdag. i (c): betänkande nr 27 behandlarmotioner som väckts från fyra av de fem riksdagspartierna angåendeåterinförande av affärstidsregleringen. Det är bara moderata samlingspartietsom inte funnit frågan så angelägen att man velat besvära kammaren medmotioner. Gemensamt för samtliga motioner är bedömningen att denfria affärstid som tillkom med ingången av 1972 från flera synpunkter varitolycklig. Så t. ex. framhålls i samtliga motioner de ogynnsamma konsekvensernaför handelns personal. Den fria affärstiden, då främst söndagsöppethållandet,och den inverkan som den haft på strukturförändringar inom handeln ärlikaledes ett genomgående tema i motionerna. Sex av motionerna begär att hos Kungl. Maj:themställer att förslag till ny affärstidslag förelägges . De övrigatre motionerna vill att frågan skall utredas. Utskottsmajoriteten har, jämfört med uttalandet förraåret, skärpt sin skrivning. Man säger nu att de skäl som anförts i motionernaär vägande, och man beställer en utredning av frågan. Men man är verkligen iöverkant försiktig. Man säger att affärstidsnämndens redovisning, som avseskomma , bör avvaktas innan någon utredning kommer till stånd. Vi reservanter, som begär ett förslag till nyaffärstidslag som kan behandlas av årets höstriksdag, anser oss ha skäl tUldenna snabbare behandling. a. har i sitt yttrandetill LO understrukit söndagsöppethållandets ogynnsamma verkningar för deaffärsanställda. Förbundet anser att utvecklingen sedan de fria affärstidernainfördes har inneburit påtagbara förändringar som motiverar en nyaffärstidslag. Man framhåller att söndagsöppethållandet ökat mer och stannat påen betydligt högre nivå än som beräknades när lagen upphörde. Förbundet påpekaratt söndagsöppethållandet fick en anmärkningsvärt stor omfattning månad 1973. Det finns enligt förbundet stor risk för att vad som händei sprider sig till fler perioder och att det spridersig till fler branscher, orter och regioner. Man säger vidare att de nuvarandeförhållandena har förorsakat stor irritation bland förbundets medlemmar.Affärstidsfrågan har av medlemmarna upplevts som ett mycket stort problem.Handelsanställdas förbund föreslår en snabbutredning med sikte på attaffärstidslagen skall återinföras. Från reservanternas sida ser vi deanställdas reaktion så allvarlig att man verkligen snabbt måste komma till enlösning som det verkar finnas stor enighet om. Från konsumentsynpunkt torde det vara lika angeläget attsnarast möjligt skapa vettiga bestämmelser. affärstidsutredning hargenom attitydundersökningar klart belagt att något utpräglat konsumentbehov avsöndagsöppethållande inte föreligger. Av de konsumenter som handlar påsöndagar uppger mellan att de kan handla på vardagar. Jag ser personligen den nu gällande ordningen som en faraför den fria konkurrensen och för det naturliga behovet av närservice påhandelns område. Tillkomsten av stora varuhus och s. k. stormarknader som harresurser att t. ex. hålla söndagsöppet är en fara för många närbutiker såväl itätort som i glesbygd. De mindre butikerna har ofta varken ekonomiska ellerpersonella resurser att ta upp konkurrensen. Till slut kanske man tvingas lägganed sin verksamhet, vilket då inte bara drabbar företagaren utan en hel bygd.Nedläggningen av närbutiker drabbar de enskilda människorna, men naturligtvisär den särskilt kännbar för äldre och handikappade i vårt samhälle. Dessaförhållanden är ytterligare skäl för att man snabbt kommer till en rimligareordning på handelns område. Reservanterna ansluter sig alltså till motionsyrkandena omatt en affärstidsreglering bör återinföras. Vi har så stort förtroende förkanslihusets kompetens att vi tror att regeringen mot bakgrund av redan kändaförhållanden för kan framlägga de förslag som nog hela utskottetönskar. Men det brådskar, och inte minst därför, fru talman, yrkar jag bifalltill reservationen av i Glömminge m. fl. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. Under detta anförande övertog fru tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. FruNORDLANDER (vpk): Att kommunisterna även i åråterkommit med en motion i affärstidsfrågan har främst två orsaker. Återinförande av affärstidsreglering, m. m. ingaundersökningar hittiUs styrkt att det finns ett konsumentbehov avsöndagsöppethållande. Den andra är de handelsanställdas erfarenheter av ochinställning till frågan om söndagsöppet. När beslutet om slopande av affärstidslagen fattades varkonsumentbehovet av ökat öppethållande ett av de starka skäl som låg tillgrund för förslaget. som gått sedan lagen slopades haråtskilliga undersökningar och intervjuer gjorts i fråga om olikakonsumentgruppers inköpsbehov, men i inget fall har behovet av söndagsöppetbekräftats. I det senaste numret av tidningen redovisas enundersökning av som gjorts i 13 städer på uppdragav affärstidsnämnden. Av 3 988 söndagskunder, som intervjuades då de passeratkassan vid butikens utgång, svarade drygt tre fjärdedelar att de skulle hakunnat göra sina inköp på i stället. Motsvarande siffra förstormarknaderna ligger så högt som på . Medan av dem som gått in i en livsmedelsaffärockså handlade någonting, gick en femtedel av kunderna från varuhuset utan attha köpt något. Av det köpta var livsmedel och 25 procentkioskvaror - tidningar, cigarretter, godis och liknande. avinköpen gällde kapitalvaror. Inköpens storlek varierar. Drygt en tredjedel var på 10kronor eller mindre, av kunderna handlade för mer än 50kronor. På stormarknaderna låg dock inköpssumman högre. Med vetskap om vad vifår för kan vi bedöma inköpsbehovet. Av kundsammansättningen på varuhus och stormarknader drarutredningen vissa slutsatser: Kanske är söndagshandlandet för besökarna enliten förströelse, en sorts utflykt, ett sätt att träffa andra människor och pådet viset kombinera nytta med nöje. Är detta en hållbar motivering för fortsatt söndagsöppet?Det är min fråga. Från de redovisade siffrorna kan vi räkna bort de kunderhos vilka de fria affärstiderna har skapat ett behov. Vi vet ju att ett ökatutbud som följd får ett ökat behov. Efter den borträkningen finns inte mycketkvar av det viktigaste skälet till söndagsöppet: konsumentbehovet. Till den andra motiveringen vill jag först säga att det ärde handelsanställda som bäst känner de konsekvenser som de fria affärstidernafått. Genom egna undersökningar och genom medlemmarnas aktivitet har de kommitfram till att det främsta kravet och önskemålet är en skärpt lag i jämförelsemed den som upphörde. De hävdar att utvecklingen av söndagsöppethållandet harinneburit påtagbara förändringar som motiverar en ny affärstidslag. Det harangetts tolv konkreta skäl för detta ställningstagande. Dessa skäl redovisas i betänkandet och behöver inteupprepas, men sammanfattat framgår att söndagsöppethållandet har utvecklats ioväntad omfattning, vilket kan få konsekvenser även i det s. k. bakre ledet-lagercentraler, bagerier, charkanläggningar och mejerier. Det kan leda tillökade krav på service, exempelvis även för barntillsyn, försäkringskassa, postoch banker. Av de attitydundersökningar som gjorts framgår klart attnågot utpräglat konsumentbehov inte föreligger. femdagarsveckanmåste enligt de anställda betydligt ha underlättat möjligheterna att handla påveckans vardagar. Behovet av att affärerna skall hålla öppet haralltså minskat. Det har redan sagts att den omfattning somsöndagsöppethållandet fått har förorsakat stora irritationer bland handelnsmedlemmar. Såväl för förbundets medlemmar som för dess organisationer har detblivit ett besvärligt problem, inte minst på grund av det stora antal korttids-och extraanställda som företagen håller söndagsöppetverksamheten i gång med.Med korta arbetstider och små inkomster följer en låg fackligorganisationsprocent. Detta drabbar , som därigenominte får en samlad kraft bakom sina avtalskrav. Men medlemmarnas aktivitet mot söndagsöppethållande stödsav en allt bredare opinion, av andra fackliga och politiska organisationer. Bl.a. har flera fackliga centralorganisationer i uttalanden ställt kravet på en nyaffärstidslag. Även LO ger Handels sitt stöd då man i sitt remissvar påmotionerna säger att betydande förändringar till det sämre har ägt rum och attdet finns risk för att "decemberöppethållandet" 1973 sprider sig tillflera branscher, orter och regioner. Söndagsöppet har blivit ettkonkurrensmedel som i första hand utnyttjas av de större enheterna.DetaUhandelns konkurrens om kunderna är helt avgörande. Konsumenternas kravspelar ingen roll. "Bestämmer sig ett varuhus på en ort för att hasöndagsöppet, tvingas andra säljenheter, av rädsla för att annars tappa kunderoch marknadsandelar, att agera på samma sätt." Dehandelsanställda stöds också av ett ökat antal konsumentgrupper. har i sitt betänkande gjort en fylligredovisning för öppethållandet, prisutvecklingen, strukturomvandlingen,konsumentbehovet och de handelsanställdas anställningsförhållanden, efteruppgifter från affärstidsnämnden som tillsatts för att följa utvecklingen. är tydligen inte överens om den tolkning av utvecklingensom gjorts. I tidningen för april månad kan man läsa: "som har till uppgift att'övervaka' konsekvenserna av de fria affärstiderna, har uttalat sigbeträffande motionerna om ny affärstidslag. Nämndens meddelande i ärendet hartolkats som att man menar att de fria affärstiderna inte påverkat handeln i enogynnsam riktning och att man inte på någon punkt kan finna det motiverat att fn återinföra affärstidslagen. Det är förvånande att den tolkningen förs ut somaffärstidsnämndens officiella inställning, eftersom hälften av ledamöterna i nämnden däribland de tre representanterna från Handels intagit en annanståndpunkt." Det finns säkert många tvivelaktiga slutsatser ibetänkandet om utvecklingen och konsekvenserna av de fria affärstiderna. Men enår det särskilt svårt att övertygas om, nämligen att söndagsöppethållandet intepåverkat prisutvecklingen i ogynnsam riktning. Visserligen sägs i betänkandetatt det kan bero på att vissa prestationer kan överföras till andra dagar iveckan, bl.