prot · FX09105 · 1974-12-31 00:00:00 — HerrHörberg gör elt märkligt uttalande när han säger sig gilla all vi medskattesystemets hjälp ändrar konkurrensförhällandena förelagen emellan, sä attvi till stödområdena för fler företag. Det betyder bara att vi för flyttaförelag exempelvis frän , där och jag hör hemma och därman redan nu har en svär situation pä arbetsmarknaden. Är del därifrån ellerfrån , som också har en krympande arbetsmarknad, som villatl förelagen skall flytta lill stödområdet? Förresten skulle jag kunna ställa en fräga till i , talat om alt man skall decentralisera och flytta ut.Har ännu flyttat ut från ? HertOLSSON i (c): Den sista frågan förmodar jag är under utredning, men denhör ju knappast till det här omrädel. Vadgäller uppgift om atl en differentiering av beskattningen iregionalpolitiskt syfte redan är under utredning vill jag påpeka atlföretagsskaiteutredningen inte har till uppgifl atl pröva investeringsfondernafrån regionalpolitisk synpunkt. Jag anser att del borde ingå i uppgifterna förden utredning som vi föreslår. Fråganom vem som skall betala svarade jag på i mitt förra inlägg, och jag menar attutredningen bör arbeta förutsättningslöst för atl komma fram lill hur och ivilken omfattning man lämpligen skall kunna använda skattemedel iregionalpolitiskt syfte. Jag vill lill slut säga alt jag är litet besvikenpä ulskoiismajoriteten, eftersom man både i finansutskottet och i debatten ivåras klart uttalade att man var villig att medverka till att en sädan härutredning kom till stånd. har man gått ifrån det löfte som finansutskottetsvice ordförande gav. Vi hade hoppats all efter detta klara medgivande få ellgemensamt uttalande i utskottet för en utredning. Jag tycker atl i sitt andra inlägg mörkmålade rättkraftigt. Vi har som väl är elt ganska expansivt näringsliv. ju omövervinster, och nog skulle den expansionen kunna inriktas till stödområdena,som så väl behöver bättre sysselsättningsmöjligheter. Det fär vi vara med ochta ansvaret för, även om vi representerar en sädan valkrets som . Detbehöver inte alls innebära någon minskning av företagsamheten i , ulannyetablering kan styras den här vägen. Vidaretycker jag att det är för mycket begärt av alt kräva alt vi häri dag direkt skall kunna svara pä hur frågan om den differentieradearbetsgivaravgiften skall lösas när vi hemställer att en utredning skall tittapå just detta. Regionalpolitiskaåtgärder vid beskattningen, m. m. HerrKRISTENSON (s): Jag skall gärna läsa upp för i vad finansutskottetsvice ordförande sade i den debatt som åberopade: "Menvi har därmed inle sagt att det, oavsett vad utredningen kommer fram till förresultat, skall bli en sädan differentiering. Jag vill redan nu framhålla atljag har svårt att förstå varför Cellulosabolagei (SCA) eller Mo och , föratl inte tala om , skulle betala en lägre arbetsgivaravgift pä grund avalt de råkar befinna sig i stödområdet. Men en utredning kan vi vara medom." Nuskulle jag tro alt både finansutskottets vice ordförande och de övrigasocialdemokratiska ledamöterna efter att ha läst skatteutskottets betänkande ärövertygade om att de inte skall stödja förslaget om en sädan utredning. Därförhoppas jag alt de röstar med majoriteten i skalteutskoilet, även om de sagtnågot annat vid en tidigare lidpunkt. Sedan,, är del helt klart att jag inte trodde mig kunna fö svar på fråganhur man skall lösa finansieringen, men man skall inte prata så löst om dettasom i och gjorde när ni sade: Visst skall viställa upp solidariskt och betala detla. Ni kan åtminstone ge vissa anvisningarom hur ni vill ge Cellulosabolaget, Mo och , eller andra storaföretag i en god förmögenhetsökning. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMagnusson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller skaiteuiskottets hemställan i betänkandet nr 49 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m. fl. Onsdagenden 23 oktobe;r 1974 Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Föredrogs skaiteutskoltets betänkande nr 50 ianledning av motioner beträffande alkoholpolitiska frägor. Idella belänkande behandlades motionerna 1974:609 av m.fl. (c), 1974:624 av herrPettersson i m. fl. (s), 1974:1211 av herrar Ekinge(fp) och i (fp), 1974:1224av m.fl. (vpk) vari hemställts att uttalade sig föröverförande av bryggerinäringen i statens ägo och anhöll hos regeringen omhärför erforderlig utredning samt framläggande av förslag om övertagande, 1974:1251 av () samt 1974:1335 av iKristianstad m.fl. (c). Motionen 1974:1335 hade hänvisats tillskaiieulskoiiet endast i vad den avsäg reklam för alkohol och i övrigt tillsocialutskottet. 1. motionen 1974:609, 2. motionen 1974:624, 3. motionen 1974:1211, 4. motionen 1974:1224, 5. motionen 1974:1251, 6. motionen 1974:1335, i vad avsägalkoholreklam. (vpk): I del nu förevarande betänkandet, nr 50, frän skatteutskottet behandlasmotionen som jag själv och ytteriigare tre vpk-ledamöler undertecknat. Imotionen yrkar vi att skall uttala sig för ett överförande avbryggerinäringen i statens ägo och hos regeringen hemställa om härför erforderiigutredning samt framläggande av förslag om övertagande. Motionenutgör en ålerupprepning av ett krav som vi tidigare framfört. Vid tidigaretillfällen har vi ocksä kombinerat kravet på förstatligande av bryggerinäringenmed krav pä förbud mot alkoholreklam. delta krav, menanledningen till atl vi inte nu också upprepar det är atl det kan länkas kommaupp i det slutbetänkande som den alkoholpolitiska ulredningen snart kommer attavlämna. har emellertid detla krav rests igen, i motioner från annat häll.Kommer det upp till votering så kommer vi självfallet all stödja det. Motiveringentill vårt yrkande om förstatligande av bryggerinäringen kan sägas vara bådeideologisk och nyklerheispolitisk. I vad först gäller det ideologiska motivetså bygger detta på vär grundläggande syn i fräga om det privata vinstintresset,vilket vi vill eliminera från ett verksamhetsområde inom vilket del definitivtinte hör hemma. Vårtnykterhetspolitiska motiv bygger på det rimliga antagandet att enprivatkapitalislisk näringsidkare normalt marknadsför sina produkter pä ettsätt som syftar till en ständig ökning av avsättningen oberoende av denmarknadsförda produktens sociala nytta. Det som blir avgörande är omavsättningen ger god vinst. Även om det mot detta vårt motiv kan anföras attsamhället kan ingripa reglerande i fråga om denna marknadsföring, så menar viatt motivet ändå har en betydande relevans. Utskottethar vid sin behandling av 1974 ärs alkohol- och drogpolitiska motioner förfaritpå samma sätt som det gjorde . Det har inneburit att man sammanknippatsamtliga motioner pä området och yrkat avslag på dem med hänvisning till attden alkoholpolitiska utredningen snart beräknas avge sitt slutbetänkande.Utskottet ber visserligen om ursäkt för att del tidigare felbedömt tidpunktenför när utredningen skulle bli färdig men skriver atl man nu anser sig varasäkrare på när den skall bli klar. Skillnaden i utskottsskrivningen jämfört medi fjol är att man kunnat skriva ännu kortare och endast hänvisa tillföregående års behandling. I detla molionsknippe ingår också vår motion 1224som jag nu pläderar för Jagkan medge att det är lämpligt att hela alkoholpolitiken behandlas i ettsammanhang, men i motionen 1224 rör det sig om en yrkande som inte endasi haren nykierhetspolitisk motivering och om ett yrkande som, såvitt mig är bekant,inte kommer att las upp i den alkoholpolitiska utredningens slutbetänkande. Jagär därför, herr talman, av den meningen atl yrkandet i motionen 1224 mycket välkan tas upp till beslul utan att APU:s slutbetänkande behöver avvaktas.Eftersom vpk inte är representerat i skatteutskottet har yrkandet inte kunnatuppföljas i en reservation. Jag yrkar därför bifall till motionen 1224. i Skärstad(c): efter del minnesvärda datum då mel-lanölsflodensköljde ut över det svenska folkhemmet - alltså den 8 oktober 1965-bemyndigades finansministern all tillkalla högst nio sakkunniga med uppgiftall verkställa översyn av alkohol- och nykterhetspolitiken. Vad finansministerGunnar Sträng väntade sig av denna utredning kan man fråga med anledning av vadhan yttrade i riksdagsdebatten om mellanölet samma är: 6 protokoll 1974. "Menvisst kan man lillsätla en kommitté efter det sedvanliga mönstret och dessutomlåta nägra sakkunniga vetenskapsmän på området ingå i den och låta dennakommitté ägna två, tre eller ät all utarbeta olika lärda utläggningarom effekten av en sådan här reform i olika avseenden. Men jag försäkrar er,ärade kammarledamöter, all en sådan kommittés ledamöter inte kommer att bliense, ulan alt de kommer att bibehålla sina olika uppfattningar Ävenvetenskapsmännen kommer att ha olika uppfattningar." Nuhar utredningen arbetat, inle högst, ulan i nio är. Den är äntligenfärdig, och vi väntar pä dess betänkande och förslag. har riksdagenmed motiveringen att man väntat pä denna utredning avslagit mänga tänkvärdamotioner. har spriten skördat allt fler offer. Alkoholproblemenväxer är , och innan vi för något förslag från regeringen har välytterligare lagts ett är lill de nio. Jagtror att vi inte kan vänta med att finna effektiva åtgärder mot detväxande alkoholproblemet. Låtoss gä till skolans område. Vi vet att man där vidtagitmänga omfattande reformer, och man kunde tycka att arbetsro vore det mestangelägna. Likväl lägger fram förslag om en ganska revolutionerandeförändring i skolans arbete pä grund av de mänga problem som finns. Orsakernatill problemen på skolans område är många. Det råder dock ingen tvekan om attalkoholen är en av orsakerna. Alt dä ta upp problemen på skolans område utanalt också angripa orsakerna utanför skolan kan inte vara så genomtänkt. Därförmäste vj ta upp problemen utanför skolans område, och dit hör pä ett särskiltsätt alkoholproblemet. Jagtror att del finns mänga saker som kan göras medan regeringen funderar på vadden skall skriva i propositionen, som vi kanske för nägon gång nästa är. motion där jag står som första namn har vi föreslagit vissa åtgärder. Vihar understrukit behovet av information om alkoholens risker. Därvid har visagt alt man mäste sträva efler att den positiva attityd och kommersielltbetingade gloria som skapats kring alkoholförtäring ersätts av samma skarpareaktion som drabbar narkotikabruket. Denna positiva al-koholallityd harvisseriigen tusenårig hävd, men icke desto mindre härden inneburit och innebärfortfarande en nationell fara, som det är både demokratiskt och kulturelltförnedrande att behöva uppleva. Andravägar måste ocksä skapas, t. ex. att alkoholreklamen förbjuds och ersätts medmotreklam. En sådan motreklam skulle fö en mycket framskjuten plats iåtgärderna mot alkoholbruket. Utgifterna för en sådan samhällelig motreklamfår anses som mycket små, och samhället skulle totalt sell göra mycketstora besparingar genom införandet av motreklam. Vidareär det angeläget atl alkoholhalten i mellanöl och starköl sänks, sä att deninte längre utgör nägon berusningsrisk. Vissa uppgifter har läckt ut frånalkoholpoliliska utredningen. a. har del talats om atl den skulle föreslåett folköl med en alkoholhall på 3 procenl. Vi reagerar kraftigt mot detla talom folköl. Jag vet atl jag har mänga bakom mig när jag säger att del inle är ettsvenskt folköl vi behöver utan det är svensk folknykterhel som är angelägen. Vihoppas att , som är folkets valda ombud, arbetar för atl fö en svenskfolknykterhel. Jagskall inte framställa nägra yrkanden utan vill till slut bara citera några ordsom yttrades av en känd nykterhetsledare : "Den---- fördaalkoholpolitiken är ett av detla sekels allvariigasle po litiska misstag, som det tyvärr kommer att ta decennier att rätta till. Al koholmissbruket vållar samhället kostnader och föriuster som uppgår till fiera miljarder kronor, även om nägon exakt beräkning inte är möjlig att utföra. mäste man komma ihåg aU mänga av alkoholens ska deverkningar över huvud tagel inte går alt skatta i ekonomiska termer. Den som i en mansålder arbetat med alkoholskadade medmänniskor och deras anförvanter vet att detta tyvärr är alltför sant. Bakom det statistiska materialet döljer sig mänskliga tragedier av oanad omfattning." Del hade varit önskvärt att de många motionerna i detta ärende haderönt ett bättre öde. Jag vet alt man nu kanske nödgas böja sig för beskedet attvi för invänta vad som skall komma i dessa frågor, men jag tror att vi undertiden måste arbeta för att komma till rätta med de stora problem som finns pådetta område i vårt samhälle. Under delta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. FruNORMARK (s): Eftersom utskottets betänkande är enhälligt ämnar jag inte lakammariedamöternas tid i anspråk någon längre stund. De alkoholpolitiska frågornaär kontroversiella och betydelsefulla, och det behövs elt omfattandeunderlagsmaterial för att debatten om dessa skulle bli meningsfull. Därförvill utskottet invänta alkoholpolitiska utredningens slutbetänkande, som syneskomma att föreligga . Förutsättningarna för utskottets arbete har i årvaril likartade fiolårets, bara med den skillnaden att vi inte nu har anledningförmoda att alkoholpoliliska utredningens arbete blir ytterligare försenat. Dåfiertalet av motionsyrkandena ligger inom denna utrednings arbetsområde, har vii utskottet inte funnit anledning alt ingående pröva dessa yrkanden. Jaghar full förståelse för den otålighet som många känner över atl vi inte harfått utredningsförslaget, men dröjsmålet vittnar måhända om den svårighetsgradämnet har. Motionen1211, i vilken del yrkas på en utredning angående alkoholbrukets roll isamhällsekonomin, har jag sympatier för. Det skulle vara värdefullt alt ha ettsådant material i den alkoholpolitiska debatten. Men som motionärerna självaframhåller är det inte ännu känt vad APU kommer alt säga i de frågorna heller. Jagär inle beredd att diskutera vad som kan ha "läckt ut" från utredningensarbele. Vi för tillfälle att ingående debattera de alkoholpoliliska frågorna ihela deras vidd när alkoholpolitiska utredningens förslag kommer. Jag yrkardärför bifall till utskottets hemställan på alla punkter. Jag skall bara föriänga den här diskussionen med ; vikommer förhoppningsvis atl fö en läng alkoholpolitisk debatt . Mangör refiexionen, när man läser motionen 1224 och hör här italarstolen, att det är andra värderingar än alkoholpoliliska som har föranlettden motionen. Jag skulle vilja fräga, vilka alkoholpolitiska effekter som herrIsraelsson egentligen tänker sig atl man skulle kunna uppnå genom ellförstatligande av bryggerinäringen. Del finns ju en mängd andra tänkbaraåtgärder, som vi för diskutera sedan, och har vi åtgärder påreklamens område, genom en frivillig överenskommelse, som fungerar ganska bra.Man kan också ändra alkoholprocenthalien och försäljningsbestämmelserna etc. tar nog den alkoholpoliliska debatten lill täckmantel förtankegångar som hell enkelt är ideologiskt betingade. Jag tycker all frågan omde alkoholpolitiska åtgärderna i vårt land är så väsentlig och så allvariig inte fär diskutera den med ideologiska baktankar. När alkoholpoliliskaulredningen presenterar sitt betänkande för vi skäl att komma tillbaka ochdiskutera den här frågan mycket ingående och, som jag hoppas, seriöst. HertISRAELSSON (vpk) kort genmäle: efteriyser vilka alkoholpoliliska effekter jag tror atlett förstatligande av bryggerinäringen kommer all få. Del hoppades jag skulleframgå av vad jag sade . Jagväntar mig inga dramatiska förändringar, och jag sade också i mitt förstaanförande atl det kan invändas mot förslaget atl samhället ju kan regleramarknadsföringen. Men jag sade ocksä alt bara del förhällandel all man helatiden vill öka sin försäljning, vidga sin marknadsandel osv. mäste leda tillatl den totala konsumtionen stiger. Elt gammalt intresse för nykterhetsvännerär att man skall försöka minska den totala konsumtionen av alkohol i samhället,och del tror jag atl man gör bäst genom att samhället också har kontroll övertillverkningsledet. säger också all värt förslag är entäckmantel för ideologiska krav. Jag vill inte vidgå atl det uttalandet ärriktigt. Jag sade i mitt första inlägg att det också fanns ideologiska skälbakom förslaget, och jag anförde vilka de var. Därför tycker jag atl jag hargäll fram med öppet visir. () kortgenmäle: Det var precis vad jag försökte säga i mitt inlägg: det var ideologiskaskäl som låg lill grund för anförande och inle omtanke om demänniskor som drabbas av de här svära problemen. Därför hoppas jag också att viskall fö en seriös debatt när vi har ell bättre sak-underiag, så atl vi kanbena ut vad som egentligen är omtanke om de människor som råkar ut föralkoholproblem och vad som är ideologiskt betingat. (vpk) kortgenmäle: Jag hoppades all del framgick av milt första anförande alt jag utgickfrän omtanken om de alkoholskadade och risken för alkoholskador som delprimära. Som del sekundära kommer de ideologiska synpunkterna in. HerrNILSSON i Agnas (m): Den som liksom jag har deltagit i debatten om alkoholpolitik här etttiotal år hade hoppats att de motioner som föreligger skulle ha resulterat iett positivt ställningstagande frän . Tyvärr har skai-leulskottet isill betänkande nr 50 avvisat förslagen. Denstatistik som här redovisas om utvecklingen pä alkoholsidan är en beklämmandeläsning. kan ju läsa siffrorna. Men jag vill bara påpeka att det talas omökning av konsumtionen på olika områden. Vi kan inte komma ifrån all det är ennegaliv trend, och detta bortsett frän den dolda flod av alkohol som skallbekämpas genom den av flnansminislern lagda propositionen molhembränningen. Viär på eti säll tillbaka till 1853-1854, då riksdag avskaffadehusbehovsbränningen, har någon sagt. Det är väl inte precis så, men del ärsorgligt atl lill allt det som officielll förtärs kommer allt det andra. Enökning per individ och är, "mätt i alkohol 100procent per invånare " - del är någonting som man måsle beklaga.Dessutom talas det om tilltagande fylleri. Nuvet vi - som de föregående talarna ocksä har sagt - att det inte är möjligt mednägon uttömmande debatt . Jag har dock velat anföra några synpunkter, ochjag vill gärna en gång till beklaga den fördröjning av APU:s slutbetänkande somhindrar de vikliga reformer som är sä angelägna och som vi väntar på. Detflnns så mänga bedrövliga förhållanden ute i samhällslivet som alkoholen rårför och som jag tror att en riktig politik skulle kunna förbättra. Vi har denolycksaliga 18-ärsgränsen som ger sådana problem vid tillämpningen. Frågan ärom APU nu redovisar ell material som gör del möjligt att komma lill rälla meddessa och andra svårigheter. Delär någon som hävdar att del är osäkert om något principiellt nyttalkoholpolitiskt argument har framkommit efter är 1760. Jag hoppas att del nuflnns i del belänkande som skall tryckas. Men jag måste säga, i motsats lill deföregående talarna, all när jag i utskotlsbelänkandet nr 50 läser den rad avårtal som anger när utredningens betänkande skulle ha kommii enligt vad man harfält besked om från APU, så är jag inle så säker pä atl iryckmånaden november1974 blir den rikliga. Hur som helst tror jag knappast att lagstiftningen kanske 1975 - kanske inte ens 1976. Under liden växer problemen, och vi som avolika anledningar ville göra någoniing är bundna av att vi alltid hänvisas tillden här utredningen. Mendet som gjorde att jag ändå gick upp i talarstolen var det som gälldereklamen. Jag skall inte la upp frågan om reklam i allmänhet, men jag skall taupp del enligt min mening beklagliga sätt att informera som Bryggareföreningenägnar sig ät. Man kunde erinra om En motbok om mellanöl 1971.Bryggareföreningen hänvisar till tvä forskaress, k. resultat och sakkunskap -en mycket diskutabel bok. Men jag vill framför allt påtala den skrift somi höst har kommit till mig från , påkostad och fin i layout,färg och form, där man - jag skall inte ta upp innehållet i stort - gycklar medvad man kallar den puritanska livsstilen. Vi måste fö ett samhälle som inte ärpuritanskt. Del ligger ell lätt löje överskriftens beskrivning av purilanismen- del är negativt med puritaner. Ochdet kommer fram, direkt eller indirekt, i skriften att vi måste leva medalkoholen, vi måste ha den med i samhället men vi måste "sköta" den.Bryggareföreningen liknar de alkoholliberaler som fanns och somhävdade rätten atl tillverka och använda alkohol. Man har ju också fött indet här fina ordet folköl, som jag har protesterat emot. Menkan vi verkligen "sköta" alkoholen? Blir inte offren mänga, särskiltbland ungdomen? Alkoholenär en ödesfråga. Jag är litet grand släktforskare och jag har hållitpå i ett trettiotal år och läst om stora ofreden. Jag vill hävda att det finnsuppgifter som tyder på att alkoholen tog lika mänga och i vissa bygder fleroffer än t. o. m. de stora missväxlåren och krigen. Den fruktansvärda statistikman kan fö fram genom all följa domböcker och annat visar alt varalkoholen en ödesfråga, och den är det . Moldenna bakgrund tycker jag atl om en sädan allvariig förening somBryggareföreningen går lill rätta med purilanismen bör den ocksä veta, alt hadeinle och del som man i denna mening kallar puritansktfunnits med i bilden skulle del ha varit helt annorlunda med värt . Hadeinte uppträtt och gjort vad dengjorde är frågan om riksdag funnits i nuvarande form . Därförtror jag att man skall akta sig för att ge ut sädana här skrifter. Färjag påtala en sak till. Det har sagts mig atl del redovisats en utredningom televisionsprogrammen, där man har tagit fram fakta om hur delvisas dryckesvanor, sprit och glas i programmen, och man har funnit all del ärskrämmande ofta. Detta ger vid handen alt samhället inte tydligt observerarvådorna av atl låta unga människor få intrycket att vi skall leva medalkoholen. Nuhjälper det inte alt sälta in totalförbud - jag yrkar inte på del och tror inteatt det gär att realisera. Men vi måsle fö en annan miljö, mer upplysning ochandra möjligheter att hjälpa våra ungdomar. . Milt anförande är alltsåalt se dels som en hälsning till APU -även om jag förstår att utredningen kanförsvara sitt sena ställningstagande - atl vi är trötta på atl vänta, dels somett markerande av atl man bör handskas med nykterhetsvänner och puritanism påett annat sätt än . i (s): Jag ber om ursäkt för atl jag tar kammarens tid i anspråk under treminuter trots atl jag inte har någol yrkande. Alt jag ändå går upp i talarstolenhänger samman med att den motion där jag stär som första namn har en någotannan inriktning än övriga alkoholpolitiska motioner som behandlats här . Detär sä atl jag och ett icke obetydligt antal riksdagskolleger står bakommotionen 624 med krav pä lättnader i Systembolagets ytterst restriktiva politiknär det gäller etableringen av systembutiker. betyder inte att vimotionärer begär att det skall inrättas en butik i snart sagt varje by, som viibland har fött höra frän nykterhetshäll. Vad det är fråga om är bara attåtminstone varje storkommun skall kunna fö sin systembutik, om man så önskar. Nuhar ju skatteutskottet med ett grepp, som ingalunda är ovanligt iutskoltssammanhang, sopat samtliga motioner under mattan genom att hänvisalill den alkoholpolitiska ulredningen som förhoppningsvis kommer att publicerasitt slutbetänkande . Jag vill gärna säga att jag inte har något attinvända mot ett sådant förfaringssätt, eftersom det ger möjlighet till ensamlad alkoholpolitisk debatt nästa är, vilket är bra. För att emellertidbereda marken för en ny systembolagsmotion vill jag redan nu skickamed en liten hälsning till de mänga nykterhetsvännerna i skaiieulskoiiet. Detär den hälsningen att vi som har motionerat om en något mer generös politik närdel gäller etableringen av systembolagsbutiker inte ser motionen som i egentligmening nykierhetspolitisk.