prot · FX0980 · 1974-12-31 00:00:00 — Men jag vi|l gärna säga att enligt de offerter som lämnatsblir det här dyrt i jämförelse med de priser som vi betalar för vårelektriska energi. Därför vågar jag inte ha någon uppfattning i frågan omdet kan visa sig vara ekonomiskt rimligt att godta den offert som lämnats. Jagkan inte tänka mig att vi skulle kunna åstadkomma en billigare produktion genomatt placera ett sådant energiverk i vårt eget land och importera kolet,exempelvis från , Men det pågår som sagt förhandlingar. Ett anbud vi fåttprövas av och , Vi kommer att få besök av Polensvice premiärminister, och vi räknar med att vi under det besöket skall kunna fortsättaförhandlingarna. Sedan skall jag bara göra en liten kommentar tillkärnkraftsdebatten. Utskottet skriver att den nuvarande kärnkraftsproduktioneni landet är omgärdad av rigorösa säkerhetsbestämmelser och bör fortgå. Enbetydande majoritet i utskottet - och även i , hoppas jag stårbakom detta uttalande. Den debatt som har fört förstår jag inte.Riksdagen gjorde sitt bestämda uttalande . Vi följer det uttalandet, ochnågra nya beslut om en utbyggnad av kärnkraften har vi inte tänkt presentera,annat än eventuellt i samband med förslaget 1975, Det skulle naturligtvis kunna vara av visst intresse attgranska vad ' förslag att stoppa kärnkraftsproduktionen skulleinnebära. Vi haraggregaten i Ägesta och i gång, och vi kommer i Nr 80 sommaroch att få,i gång ytterligare några aggregat: 2 Tisdaeenden och och . Om vi skulle besluta i överensstämmelse [4 j; 1974 med detförslag som står bakom förslaget att nu stoppa ---- ;17 kärnkraftsproduktionen får vi svårigheter att få fram den delenergi som ° ' ' viförbrukar under det närmaste året. Vi får ett underskott på 1/21 * ' procent.Skulle vi råka ut för torrår kan vi få ett underskott på upp till 2 1/2procent. Men avsikten måste då vara att vi skulle ersätta den produktionen medproduktion i våra oljekraftverk, som vi använder vid toppbelastning osv. Vi harräknat fram att den kostnad vi skulle dra på oss under det år vi i så fallskulle stoppa kärnkraftsproduktionen ligger mellan 700 och 800 miljoner kronor.Det är vad stopp i den produktion vi har i gång och kommer att få igång under den allra medför i merkostnad. Jag är inte säker påatt har tänkt sig in i dessa ekonomiska konsekvenser. FruHambraeus lever i en förhoppning om att vi på andra vägar skulle kunna minskakonsumtionen. Vilka vägar är det? Det skulle i så fall vara att återgåtill någon form av ransonering, som vi av nödtvång haft under den vinter somgått, eller att åstadkomma någon form av frivillig begränsning. Vi skullenaturligtvis då ställas inför svårigheter av både ekonomisk och administrativart. Jag vill också i sammanhanget, liksom , vändamig mot uttalande om de myndigheter som har att handläggadessa frågor. De utpekas av honom som de som drivit fram den ohämmadeenergikonsumtionen. Den utveckling som vi upplever i vårt land, med en ständigtväxande konsumtion av energi, har vi själva påverkat; och vår industri harbyggts ut, rationaliserats och effektiviserats med vår växande energiproduktionsom underlag. Myndigheterna har haft att anpassa sig och ställa in sig efter deönskemål som vi har haft i fråga om utbyggnaden av vårt samhälle det som vihar kommit att grunda vårt välstånd på. Det är mycket möjligt att vi tvingasfram till begränsning också av vår välståndsutveckling på grund av vad som inträffatpå energisidan, och det blir en sak som vi får överväga. Men att försöka läggaskulden på dem som har att handha uppgiften att se till att vi får framnödvändig energi är att snedvrida den här debatten, och det tycker jag inte ärrimligt. Lät mig , herr talman, säga några ord omenergiprognosinstitu-tet. Det har väckts motionsförslag om att vi nu skallinrätta ett energiinstitut, och bakom reservationen i frågan står de treborgerliga partierna. Jag vill gärna erinra om att förslag har väckts avfolkpartiet i om att vi på nordisk basis skulle inrätta ettsådant institut. Det vore felaktigt om vi tog ett nationelltbeslut som vi i är överens om att pröva möjlighetenatt gemensamt skapa ett nordiskt sådant institut. Låt mig också säga, när det gäller ettenergiinstitut i , att vi nu har tagit vara på ett initiativ från och tekniska högskolan om att skapa s, k. energicentra. Det är möjligt att vi kan skapa ett par sådana, och där kommer vi att få de forskare och utvecklingsarbetare samlade som är nödvändiga för sådana institut. Energiförsörjning m. m. vi avgörfrågan om ett nationellt institut - låt oss avvakta vad som sker i och i det utredningsarbete som pågår vid tekniska högskolan. I motionen 1 31, som behandlas i det härsammanhanget, påtalas behovet av att regeringen tar initiativ tiU omedelbaraöverläggningar med de berörda kraftproducenterna i för att få tillstånd en snar utbyggnad och modernisering av ett antal kraftverk nedströmsÖstersund i . Dessutom föreslår vi att förutsättningarna för byggandeav pumpkraftverk i älvens nedre del undersöks. De här utbyggnaderna skulle leda till en betydandekapacitetsökning som synnerligen välbehövliga arbetstillfällen skulleskapas i en svårt drabbad avfolkningsbygd. Vattendragen i det aktuella området är av stort intresseför friluftslivet och lättåtkomliga för många människor, och den föreslagnautbyggnaden skulle knappast påverka vare sig friluftslivet eller miljön. Jo, iett väsentligt avseende skulle en utbyggnad komma att påverka miljön: envälbehövlig sysselsättningsökning skulle göra det möjligt att bibehålla bygdensolika serviceorgan; ett funktionsdugligt samhälle och en god boendemiljö skullebevaras. Detta följer med en utbyggnad, men om den uteblir ärutvecklingstrenden i bygden dyster. De i motionen aktualiserade utbyggnadsmöjligheterna gällerredan väsentliga verk. Problemet med dessa är att deras kapacitet inte medgeratt vattenflödet fullt ut tillvaratas. Man måste således släppa förbi betydandemängder vatten utan att de utnyttjas för kraftproduktion. För ett antal årsedan upphörde också timmerflottningen i . Ett vägande skäl var dåatt vattnet behövdes för kraftproduktion, men den vattenbesparingen kan enligtuppgift inte utnyttjas med nuvarande utbyggnadstakt. En utbyggnad enligtmotionen skulle i endast obetydlig grad påverka dämningsnivån och sannoliktinrymmas i de vattendomar som redan finns. 1 stort sett skulle utbyggnaden ledafram till ökad lagring och snabbare genomströmning , dåförbrukningen är större. Den skisserade utbyggnaden kan leda till en mycket storkapacitetsökning och en betydande sysselsättningsökning i området. Som jagtidigare nämnt är befolkningsutvecklingen dyster i området. Åtskilligaframstötar har gjorts från kommunalt håll för att få denna utbyggnad tillstånd. Det är dock ett flertal olika ägarintressenter i älven, och ensamordning måste till för att nå upp till den kapacitetsökning som är möjlig.Det är därför nödvändigt att regeringen tar initiativ till omedelbaraöverläggningar för att få till stånd utbyggnaderna. Förutsättningarna förbyggande av pumpkraftverk har bedömts vara goda i nedre del,beroende på de stora nivåskillnaderna mellan älvens yta och de höga bergen vidsidorna. säger utskottsmajoriteten att ett bättre utnyttjande avenergitillgångarna i de vattensystem som redan tagits i anspråk förkraftproduktion är ett viktigt inslag i energipolitiken. Menutskottsmajoriteten drar inte den naturliga slutsatsen, nämligen att man dåocksä skall se till att denåsikten leder fram till resultat. Man nämner heller inte speciellt Nr 80 mycket om förutsättningar för och utredning om pumpkraftverk i den Ticdaoenden nedre delen av älven. Här säger utskottets ordförande att i sak är vi ense. Menom utskottsmajoriteten är ense med motionärerna i sak, varför skall man dåtneigijorsorj-vänta på resultatet av utredningar? Här måste det till förhandlingarning m. m. meUan de olika ägarintressena och en uppgörelse om hur man skall gätill väga ett utbyggnadsprogram helt enkelt. Vad vi behöver är energi ochsysselsättningsmöjligheter. Men därför behöver vi inte vänta på utredningar,utan vi bör skrida till verket innan alltför stora värden går till spillo. Reservanterna anser det riktigt att utnyttja den redanutbyggda för kraftproduktion i större utsträckning och drar därmedockså, tycker jag, den riktiga slutsatsen, nämligen att något skall göras, ochföreslår att uttalar sig för att regeringen tar initiativtill överläggningar med de berörda kraftproducenterna i enlighet med vad somföreslagits i motionen. Jag yrkar bifall till reservationen 6, som ärfogad till betänkandet. Låt mig säga några ord i anslutning till reservationen 6beträffande kraftproduktionen i , Jag kan i långa stycken instämma ivad anförde. Han har dock utelämnat en del aspekter somjag skall återkomma till. Inledningsvis vUl jag med tillfredsställelse konstateraatt de borgerliga partierna skriver fast att befintliga kraftstationer i nedreIndalsälven bör byggas ut. De borgerliga partierna, det socialdemokratiska partietoch såvitt jag förstår ansvariga statsråd i regeringen är alltså överens. Jag har själv i olika sammanhang ställt samma krav sommotionärerna och reservanterna nu ställer. Därmed har jag inte sagt att jag kanstödja reservationen jag kan inte göra det av samma anledning som utskottethar när det avstyrker motionen, nämligen att vi skall avvakta betänkande. Om man ser enbart till eget vattenflöde ärsituationen den att den ekonomiska vinsten av utbyggnad i flertalet berördakraftverk är mycket tveksam. Men förhållandet blir helt annorlunda om man kanmagasinera och ta till vara biflödet vattenresurser. Enligt mångaexperters bedömande skulle det avsevärt förbättra lönsamheten och höjakapaciteten av utbyggnaden för de omtalade kraftverken i . Envisarykten säger alt utredningen också har tagit upp dessa förhållanden. Och detverkar helt uteslutet att utredningen inte skulle ha berört Indalsälvensberoende av både från kapacitets-synpunkt och frännaturvårdssynpunkt. Ett är dock klart, nämligen att vatten ärdirekt beroende av kapacitetsutbyggnaden i befintliga kraftverk i . får jag konstatera att om kommer attberöras får vi en mycket intensiv naliirvårdsdebatt. En sådan måste nämligen föregå ett eventuellt beslut om utbyggnad, 65 5 protokoll 19 74. Nr 80 Eftersom jag fattar reservanternas skrivning så, att man begär Tisdaeenden överläggningar ochställningstaganden utan att 14 mai1974 '°" ° '" ' besluten kanjag inte stödja reservanterna, ------ 7------------ Det skulle enUgt min mening varaoklokt att redan nu besluta sig för W sO j- utbyggnader i , om detkommande betänkandet från Sehl- * "'" stedtska utredningen skulle visaatt man utan alltför stora miljöingrepp kananvända vatten och därmed göra utbyggnaden mera lönsam och merkraftproducerande. Dessa två älvars utbyggnad måste enligt min mening prövas iett sammanhang, i synnerhet som man väntar att utredningsbetänkandet skallavlämnas om endast någon vecka. Om reservationen hade tagit upp dessa aspekter skulle jagutan vidare ha kunnat stödja den. Utskottsmajoriteten har i likhet med migansett att utredningens betänkande bör avvaktas, I sak föreställer jag mig attdet inte skiljer något väsentligt mellan utskottsmajoritetens och reservanternasuppfattningar. Och jag anser, herr talman, att det måste vara en lapsus frånutskottsledamöternas sida att de inte har kunnat skriva ihop sig i denna fråga.Jag beklagar det. Låt mig slutligen deklarera att vi socialdemokrater anseratt möjligheten att bygga ut kraftverken i nedre lopp börutnyttjas. Vi vill pröva de ökade möjligheter som kan ge.Vi ansluter oss dock inte reservationslöst till en utbyggnad av Ammerälven.Först vill vi veta miljökonsekvenserna och ställa dem mot de ekonomiskakonsekvenserna och energiutbytet. Jag utgår från att dessa frågor kommer att prövas avregeringen så snart utredningsbetänkandet skapat klarhet i de frågor som i dagär ouppklarade. Jag yrkar bifall till vad utskottet hemställt. I detta anförande instämde herrarWikner, och (samtliga s). () kort genmäle: 1 morgon hade vi en liknandedebatt. Ungefär samma förslag prövades dä. hade riktat eninterpellation till industriministern, och han fick svar vid det tillfället.Han var dock enligt protokollet inte speciellt nöjd med svaret. Han bad t. o,m, att industriministern skulle ompröva sin inställning till utbyggnaden avIndalsälven enligt det här mönstret. Han önskade nämligen då att utbyggnadenskulle komma till stånd, och vid voteringen lade ned sin röst. Nuhar industriministern tydligen inte omprövat sin inställning, utan det är herrLindberg som har gjort det. säger att det skulle vara oklokt attkräva att regeringen redan nu tar itu med dessa förhandlingar. Jag har kanske inte fullt så stor tilltro till regeringen som , men min tilltro till regeringen är tUlräckligt stor för att jag hoppas att den kan föra dessa förhandlingar på ett ganska riktigt sätt. Det är mycket viktigt att förhandlingarna kommer till stånd, så att denna utbyggnad kan komma till utförande. Det hade kunnat ske , och har, som jag 66 ser det, gått till spillo.Det är nu tid att fatta detta beslut. HerrLINDBERG (s) kort genmäle: Låt mig konstatera att haralldeles rätt när han säger att jag ansåg att dessaförhandlingar borde tas upp. Men har jag fåttmformationer om sakförhållandet vilka gjort att jag måst ompröva mminställning. Jag anser mig inte vara sämre karl för att jag låter fakta påverkamitt ställningstagande. kan vara lugn! Eftersom de borgeriigapartierna och socialdemokraterna anser att detta skall prövas, bör det finnasen betryggande majoritet för att det blir en sådan prövning. Jag skulle vilja ställa en motfråga till att det är sakligt att besluta att bygga ut Indalsälvenskraftverk när vi kanske får reda på att ett införande avAmmerälvens vatten i sammanhanget kan leda till betydligt störrekraftverksutbyggnader? Bör man inte avvakta det beskedet innan man tarslutgiltig ställning? Det är endast på den punkten som och jagskiljer oss åt. Energiförsörjning m. m. () kort genmäle: säger att han fått del av faktaoch att det är därför han ändrat uppfattning. Jag skulle snarare tro att det ärdet förhållandet som påverkat att han nu befinner sig i ettsådant läge att han skulle tvingas rösta emot sin egen regering, och det är juinte speciellt roligt. Det är väl sådana fakta som tillkommit! Sedan säger utskottets ordförande att vi i sak är överens.Är man i sak överens, då är det ju bra! Är utskottet överens med motionärernatycker jag att man borde ha tillstyrkt motionen i stället för att, somutskottsmajoriteten gör, avstyrka den. () kort genmäle: tror inte på att jag skulleha kunnat inhämta ytterligare fakta i detta ärende. Jag har aldrig gjortanspråk på att vara så sakkunnig i de olika frågorna att jag inte kan få demytterligare belysta. Och så har skett i detta fall! tror att minomprövning beror på att jag inte vill gå emot regeringen ochutskottskamraterna. Jag talar med utgångspunkt från vad jag vet, medan herrStjernström talar med utgångspunkt från vad han tror. Där har vi ytterligare enpunkt som skiljer oss åt. HerrBÖRJESSON i (c): Bara några synpunkter i dagens energidebatt. Störningarna ioljeleveranserna har aktualiserat frågan om vår beredskap påbränsleomrädet. Det förhållandet att vi använt olja i storutsträckning har bl, a, försvårat möjligheterna att gå snabbt över tillinhemskt bränsle, t, ex, ved och torv. Att denna utveckling har varit tillnackdel för vår bränsleberedskap torde vara ostridigt. Det finns därföranledning att, trots att den akuta oljekrisen är övervunnen, med stöd av vunnaerfarenheter vidta åtgärder syftande till att göra oss mindre beroende avoljeimport . Nr 80 om mycket - inte minst ursamhällsekonomisk synpunkt talar för att Tisdaeen den ' bättre än vad som sker bör utnyttja de tillgångar som finns i 14 mai1974 inhemskt bränsle. a. bör vedoch torv utnyttjas. Det kan inte vara ur ------ 777;--- samhällsekonomisk synpunkt riktigt att avfallsved, som kunde användas, ' ' får ruttna ner i skogarna och atttorvmossarna ej tas i anspråk. * ' importerar vi olja utifrån och gör oss mer och mer beroende av importeradebränslen för uppvärmning, vUket helt naturligt försämrar vår valutareserv. Som jag har framhållit i motionen 48 bör torven utgöra ettvärdefullt komplement till vår övriga bränsleförsörjning. Omfattande tillgångarfinns i våra mossar, främst naturligtvis i norra . För att kunnautnyttja dessa på ett rationellt sätt fordras det emellertid forsknings- ochutvecklingsarbete. Tyvärr kan det konstateras att vad gäller torvens användandesom energikälla har man i kommit betydligt längre än i vårt land.Sålunda har man i , närmare bestämt i , ett kraftvärmeverk somtill huvudsaklig de! eldas med torv, och i uppför man nu etttorvkraftverk. Såvitt jag vet finns det inte i vårt land något dyliktkraftverk. De erfarenheter som har vunnits i rörande torvens användandesom bränsle till kraftvärmeverk bör kunna omsättas även i vårt land. Även om utskottet har avstyrkt motionen 48,dristar jag mig förmoda att i framtida energiplanering kommer torven in som enviktig energikälla i landets bränsleförsörjning, varför de synpunkter som jagframfört i motionen därmed kommer att beaktas. Jag hade inte tänkt yttra mig i den härdebatten, hur intressant ämnet än är. Men eftersom jag har ett förflutet i enav de delfrågor som diskuterats, nämligen när det gäller förslaget att förläggaett oljeraffinaderi till Bergslagsomrädet, blev jag faktiskt glad då jag hördeutskottets ordförande poängtera att den frågan finns med iutredningsarbetet. motionerade jag tillsammans med de andrasocialdemokratiska ledamöterna på Dalabänken om den frågan. Våra motiv var just de sysselsättningssvårigheter som vihar inom vårt län, men vi ville också tillförsäkra de tunga industrier som ärlokaliserade till Bergslagsområdet energitillgängar till rimliga kostnader.Herr har fått ett positivt svar från industriministernJohansson, , på en enkel fråga om planeringen förökadraffinaderikapacitet. Enligt en av de föreliggande motionerna vill man beslutaredan i dag just i den frågan. Men som motionär från ett tidigare tillfälle ärjag väl medveten om att den fråga som vi väckte 1972 måste bli föremål för enutredning, där den tas in som en delfråga i ett större sammanhang. Såväl vårakrav som våra länsförhållanden är ungefär hkartade , och därförhoppas jag att de motionsyrkanden som vi då framställde skall bli beaktade iframtiden. Jag har inget annatyrkande än om bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av m. fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iBorås begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Energiförsörjning m. m. Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkten 1.1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, nedlade herr andre vice talmannen i rösturnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på herr andre vice talmannens anmodan i (s) ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehållaja. Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionensinnehåll bifallit utskottets hemställan. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m, fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkten 1.5 röstar ja, tien detej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 avherr Regnéll m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkställdes.Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, nedlade herr andre vice talmannen i rösturnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på herr andre 6 protokoll i 9 74. Nr 80 vice talmannens anmodan herrFagerlund (s) ur urnan upptog den ena av Tisdaeen den dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. 14 mai1974 Kammaren hade alltså i enlighet medja-propositionens innehåll bifallit -------------------- utskottets hemställan. '"Sm.m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 3 av i Glömminge m. fl. samt3:o) reservationen nr 4 av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då i CUömmingebegärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkten 1.10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i , och förklaradestIen förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 26 punkten 1.16 röstar ja,den ilet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 5 avherr i 70 . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 80 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Tisdaeen den begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: -------------- Ja _285 Energiförsörj- Nej - 17 ning m.m. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkten 1.18 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, nedlade herr andre vice talmannen i rösturnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på herr andre vice talmannens anmodan i (s) ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehållaja. Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionensinnehåll bifallit utskottets hemställan. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkten 1,22 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av m, fl. Nr 80 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Tisdaeen den ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 14 mai1974 rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. -------------------- röstning gav följande resultat: