prot · FX09122 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag får nalurliglvis ha den förhoppningen alt del snart skall blitillfälle för herr statsrådet alt se över den här saken tillräckligt för attdel skall ske någonting. Om det dröjer alltför länge, så får jag väl återkomma. Dennasak ingick ju i den ekonomiska problemaliken . Det är elt av deområden där vi tycker att det är angelägel alt utnyttja möjligheterna att görabesparingar. Del är också en del i arbetet på att säkra en god ekonomiskutveckling i värt samhälle. Omåtgärder för att öka tillgången på mynt Överiäggningenvar härmed sluiad. §9 Om åtgärder för att öka tillgången på mynt Herr finansminislern STRÄNG erhöll ordet för attbesvara ' (m) i kammarens protokoll för iniagnafråga, nr 330, och anförde: har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder föratt öka tillgången på mynt i detaljhandeln. Jagär medveten om att del förelegal vissa försörjningssvårigheter med växelmyntunder senare tid. När del gäller produktionen av mynt vill jagframhålla alt har en internationellt sett myckel hög mynlproduktion.Jag är dock beredd att pröva möjligheterna all öka myntproduktionen för attbättre tillgodose marknadens behov. Jag räknar med att förutsättningarna härförhar förbättrats väsentligt genom att myntverket omlokaliserals till Eskilstunaoch fått nya ändamålsenliga arbetslokaler med större produktionskapacitet. Hen WENNERFORS(m): Jag ber alt få lacka finansminislern för svaret. Den1 juli fanns det 2 200 miljoner mynt rent bokföringsmässigi. Men sedan får manveta av dem som förstår sig på del här, alt del bara är hälften som finns isjälva penningrörelsen. Var är då den andra hälften av mynten? Det påstås allde ligger i hemmen - i sparbössor, i lådor, i syltburkar och var de nu kan vara.Men 1 000 miljoner mynt låter ju väldigt myckel. Och ändå är del brist. Manberäknar all vi konsumenter gör ungefär 2 000 miljoner inköp per är. mandessutom all del åtgår fem mynt vid varje inköpstillfälle, så blir del 10miljoner mynt som skall vara i omlopp, som skall lämnas frän en hand till enannan. Då kanske siffran på mängden mynt i landet ändå inte är så slor. Dåfrågar man sig hur slor produktionen är per är. Normalt, svaras det, producerarvi 220 miljoner mynt . Men under del senaste Omförbud för kärnvapenbärande fartyg att besöka svenska hamnar året, 1973/74,producerades bara 164 miljoner, beroende pä ulfiyiiningen lill . Jagskall nu inte bråka om del, men man kunde ställa frågan: Varför kunde man inteha klarat den normala produktionen med ullokaliseringen? Men jagskall alltså inte ställa frågan. Del kan naturiigtvis uppstå problem i samband medfiyttningen. Vadjag inte kan förstå är emellertid de argument som man möter från annat häll närman påtalar myntbristen. Jag tycker all man skall ha klart för sig allmänniskornas sätt alt handla och köpa varor och förnödenheter ärannorlunda. Här har det förändrats, som myckel annat i samhället, och det krävsalltså myckel mera mynt. - låt oss dä pröva frågan om all ökaproduktionen rejält. förklarar att man kan mycket väl öka till250-260 miljoner och ända upp lill 400 miljoner mynt . Dennauppfattning tycks också ha. Det är jag lacksam för. Jag ber allän en gång få lacka för det positiva svaret samt hoppas all vi mycket snartskall få en ökad mynlproduktion. Överläggningenvar härmed sluiad. § 10 Om förbud förkärnvapenbärande fartyg att besöka svenska hamnar Herrförsvarsministern erhöll ordet för alt besvara iVästerås (vpk) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 282,lill herr utrikesministern, och anförde: i har frågat utrikesministern om han avser auvidta åtgärder för alt hindra all kärnvapenbärande fartyg besöker svenskahamnar. Efter överenskommelse med utrikesministern besvarar jag frågan. Utländskaörlogsfarlyg får inte besöka svenska hamnar ulan tillstånd av regeringen.Framställning om sådani tillstånd görs på diplomatisk väg. Miliiära myndigheterlämnar sin bedömning om del är möjligt och lämpligt all motta besöket medhänsyn till navigatoriska förutsättningar, hamnresurser, värdskap m. m. Denpolitiska bedömningen görs nalurliglvis av regeringen. Besöken sker vanligeninom ramen för den ul-växling av örlogsbesök som sedan gammall sker mellanvänskapligt sinnade nationer. Enligtpraxis vid besök av öriogsfartyg behöver gästande nation inte lämna uppgift omvilka vapen fartyget medför men kontroll av delta sker regelmässigt inomförsvarsdepartementet med hjälp av tillgängliga publikationer. Deninternationella kunskapen om förekommande vapen är sådan att säkerhetsbedömningkan göras om man vet lypnamn på vapnen. har inget fartyg nekats attbesöka på grund av de typer av vapen som medförts ombord. I de fallkärnvapen medförts har dessa vapens s. k. stridsdelar innehållit en ringa mängduran eller Siridsdelarnaär inte armerade, dvs. är inte sammanförda, och en explosion kan inte utlösasens som en sekundäreffeki vid brand, kollision eller annan olyckshändelse. Jagföljer noggrant frågorna om säkerhetsaspekter vid besök i avkärnvapenbärande fartyg. Några ålgärder för generellt förbud för besök avsådana fartyg i svenska hamnar övervägs emellertid inte. HenPETTERSSON i (vpk): Jag lackar försvaret. Minfråga är föranledd av det amerikanska flottbesöket i . Detfanns uppgifter i pressen om att fartygen skulle vara utrustade med kärnvapen,och del oroade - med all rätt - befolkningen i . Oron blev inte mindredå man inte kunde fä ell klart besked, vare sig från befälet på bålarna ellerfrån ansvariga myndigheter här i landet. Hela frågan mörklades mer ellermindre, och sekretessen var total. Dentyp av fartyg det gällde ingår i en grupp kallad DDG-klassen i den amerikanskakrigsfioltan och är kärnvapenbeslyckade. Det har också framgått vidkongressförhör i att kärnvapenbeslyckade fartyg inte lastar ur sinakärnvapen innan de anlöper främmande hamnar. Jag vill nu ställa frågan lillförsvarsministern, om han kan ge ett klart besked huruvida dessa fartygvar utrustade med kärnvapen eller inte, oavsett graden av kärnvapen. Detär framför allt två spörsmål som i delta sammanhang har slor principiell betydelse. Fördet första måste hålla starkt på sin neutralitet och pä sittprincipiella avståndstagande från kärnvapen. Som en del av en kärnvapenfrizon, vilket återigen aktualiserats av vårt broderland , bör inteunder några som helst omständigheter tolerera kärnvapen inom sina gränser. Fördet andra måste noga beaktas den olycksfallsrisk som kan föreligga och dekonsekvenser en olycka skulle fä. Det senare är inte minst viktigt eftersombrandchefen i inte hade fåll några som helsl instruktioner, om enbrand eller en olycka av annan art skulle ha hänt. Jag betecknar del som mycketoroväckande att ingen ansvarig myndighet tog till orda och skingrade mystikenkring de tvä amerikanska krigsfartygens besök i , men jag utgår fränatt försvarsministern ger ett klart besked här . Slutligenvill jag också ställa en annan fråga: Delar försvarsministern uppfattningen altSverige som en del av en kärnvapenfri zon inte under några som helslomständigheter skall tillåta kärnvapen inom sina gränser? Omförbud för kärnvapenbärande fartyg att besöka svenska hamnar Av vad jag redan sagt framgår att det är säkerhetsfrågorna som här ärav den största betydelsen. Om det hade funnits kärnvapen ombord påifrågavarande fartyg skulle ändå inte säkerheten på något 2 protokoll 1974. Omförbud för kärnvapenbärande fartyg att besöka svenska hamnar sätt ha äventyrats. Jaghänvisar där till de besked jag gav i milt svar. Men vi efterfrågade inte - somvi annars gör - huruvida man hade sådana vapen ombord i detta fall. Jag kandärför inte ge något svar på den punkten. Men frågesvaret skall tolkas på detsättet att vi har bedömt della fall så att det inte på något sätt har hindratoss från att fullfölja vår neutralitetspolitik - eller vad det nu var som herrPettersson i antydde. Det finns ingenting som gör del nödvändigt allgå in pä sådana funderingar i detta sammanhang. Jagkan sålunda inte ge något svar pä frågan huruvida det fanns sådana vapen ombord.Däremot kan jag säga alt om sä hade varit fallet var riskerna ändå inte av delslaget alt det hade funnits anledning alt av del skälet avvisa fartygen. Hen i (vpk): Försvarsministern kan inte ge något klart besked om huruvida man hadekärnvapen ombord i nämnda fartyg, och låt mig då ställa en annan fråga: Kanförsvarsministern utesluta alt man inte hade några kärnvapen ombord? Låtmig sedan återgå lill den principiella frågan. Jag har för mig -ochförsvarsministern kan ju korrigera mig om jag har fel - att del finns en laghär i landet , den s. k. lillträdeskungörelsen, som kräver godkännandeav svensk myndighet innan utländskt fartyg får lägga lill i svensk hamn. På UDhar man sagt alt såvitt man vet har inget kärn-vapenbestyckat fartyg besöktsvensk hamn, men man säger alt någon kontroll inte har förekommit.Jag tycker del är oroväckande all frågor av sä allvarlig art behandlas såslentrianmässigt. Jag vill därför fråga om försvarsministern anser att detta ären tillfredsställande vakthållning och kontroll av försvarsmyndigheterna? Delär som sagt mycket oroande att inte fä något klart besked pä dessa punkter. i blandar tydligen samman tvä saker. Debestämmelser som åberopar avser fartyg som framdrivs medkärnkraft, och det är ju en helt annan utgångspunkt. Och där har vi delförbehållet att frågan om tillträde måste prövas i särskild ordning. Men det ärsom sagt något helt annat än vad del här rör sig om, nämligen att del ifartygets bestyckning ingår slridsspetsar försedda med någon form avkärnladdningar. Det är så små mängder del rör sig om i sådana sammanhang alldel från säkerhetssynpunkt inte kan ha någon som helst betydelse. Därför kanjag inte heller ge något svar på den framställda frågan. Jag kan inte garanteraatt del inte har förekommit sådant, men jag kan garantera alt del frånsäkerhetssynpunkt inte har funnits någon anledning all företa något ingrepp idelta fall. Hen i (vpk): Jag tycker ändå att denna fråga inte är tillräckligt utredd. Om detförhåller sig så som försvarsministern säger, att det från säkerhetssynpunktinte föreligger någon fara, varför informerades inte då brandchefen i Göteborgom detta förhållande? Han har enligt en tid-ningsinlervju sagt att han inte harfält några som helst instruktioner om huruvida fartygen var beslyckade ellerinte. Och kan man helt utesluta olycksfallsrisken? Det finns ju en rad exempelpå olyckshändelser med atom-, vätebomb- och kärnvapenslridsspelsar sominträffat runt om i väriden . Det är alltså ytterstallvarliga ting det här handlar om, och vi måste ovillkoriigen försökaförhindra all olyckor av del slaget inträffar i värt land. Omökad trygghet vid olycksfall för värnpliktiga m.fl. Överläggningenvar härmed sluiad. § 11 Om ökadtrygghet vid olycksfall för värnpliktiga m. fl. Herrförsvarsministern erhöll ordet för alt besvara () ikammarens protokoll för iniagna fråga, nr 294, och anförde: har frågat mig vilka ålgärder regeringen avser au vidtaför all värnpliktiga och frivilliga skall få samma trygghet vid olycksfall somgenom yrkesskadeförsäkring och trygghetsförsäkring tillkommer förvärvsarbetandevid yrkesskada. Gällandesyslem för ersättning åt värnpliktiga m. fl. som skadas under tjänstgöringmedför ett bra olycksfallsskydd för denna personal. Delsärskilda olycksfallsskydd för värnpliktiga som vid sidan avmi-lilärersättningsförordningen finns omfattar emellertid endastskador som har inträffat . Del finns därför ett antalpersoner som är mer eller mindre invalidiserade lill följd av skador som de harådragit sig under militärtjänstgöring och som inte har fått ersättning enligtde generösare grunder som tillämpas fr. o. m. . Jag har hosriksförsäkringsverket begärt uppgifter om sådana värnpliktiga som uppbärmililärlivränta lill följd av skada som ådragits . Med ledning avdessa uppgifter harjag för avsikt att inom departementet utreda möjligheten allbetala ul särskild ersättning i åtminstone vissa svära äldre skadefall. Jagär medveten om all de irygghetsförsäkringar som åsyftar kaninnebära alt en anställd i vissa fall har en större trygghet vid olyckor änvärnpliktiga och frivilliga. I det värnpliklsprogram sorti regeringenpresenterade har därför som mål satts upp alt värnpliktiga m. fi.som skadas i tjänsten skall, oavsett om staten är ska-deslåndsskyldig eller inte,få ersättning som om sådan skyldighet förelegat. Jag kan för dagen inte säganär detta mål kan förverkligas. Omökad trygghet vid olycksfall för värnpliktiga m. fl. Hen MUNDEBO(fp): Jagber all få lacka försvarsministern för svaret på min fråga. Bakgrundenär bl, a, all de anställda på arbetsmarknaden fått en alltstörre trygghet - del har skett lagstiftningsvägen och avialsvägen. Men devärnpliktiga och frivilliga inom försvaret berörs inte av dessa lagar ochavtal. De har inte samma rätt att förhandla om sin trygghet. Delfinns en militärersätlningsförordning, som har flera svagheter. Nuvaranderegler betyder, som försvarsministern också sade i sitt svar, all mångavärnpliktiga får ett otillräckligt skydd och kan få vänta pä besked. Delflnns skadeståndsfall som har fält vänta innan klarhet nåtts. Jaghoppas att försvarsministern pä grundval av de uppgifter som kan komma in frånriksförsäkringsverket gör del yttersta för att klara av de gamla, eftersläpandeersäliningsfallen. Jag hoppas också att försvarsministern snart kanförverkliga värnpliktsprogrammels mål i detta avseende, nämligen att devärnpliktiga skall få en ersättning liknande den som utgår till deförvärvsarbetande. Olycksfallsriskernainom försvaret är betydande. Del handlar här om unga människor som ännu intefullföljt sin utbildning eller fått en anställning pä arbetsmarknaden. Olyckormedför därför ofta svåra problem. Försvarsministernsäger att han inte för dagen kan ange när värnpliktsprogrammels mål kanförverkligas. Jag är medveten om all det där flnns mänga punkter som kan kostarätt mycket pengar. Men denna punkt gör del inte statsfinansielll. Däremot ärden synnerligen betydelsefull för de värnpliktiga. Jag vill fråga: Ärförsvarsministern beredd alt inom värnpliktsprogrammet prioritera denna för devärnpliktiga så betydelsefulla punkt? Jag kanske allra först bör säga att skillnaden mellan vad som kan utgåenligt det särskilda olycksfallsskydd som infördes för de värnpliktiga för intesärskilt länge sedan och vad som kan utgå enligt avlal som de anställda harträffat dock inte är stor. Vi har gjort en analys, varvid del har visat sig attvid en invalidilelsgrad av får den som har avtalad ersättning och äranställd , medan den värnpliktige i ett sådani fall får 15 000,Han får alltså något mera. Men om jag väljer fallet med en 25-procenliginvalidilelsgrad, får den som är anställd i försvaret enligt de avialmässigareglerna . Här får de värnpliktiga och frivilliga ,alltså en ca lägre ersättning. - Jag har velat nämna de härbeloppen för att kammarens ledamöter inte skall få intrycket alt det är enväldig skillnad dem emellan i fråga om trygghet. Enannan sak som jag också kan peka pä är alt med del särskilda olycksfallsskyddsom vi har ersättningen självfallet är begränsad men dock utgår med upp till150 . Efter hand som penningvärdet förändras kan det naturiigtvisfinnas anledning all se över della skydd. Vi är alltså helt överens, och jagtycker inte det i och för sig finns anledning alt behälla någraskiljakligheler. Del faktiska förhållandet är att vi inom försvaret har legalföre på delta område och har löst della problem för de värnpliktiga enligt ensärskild modell. har förhandlingar förts för de anställda i övrigt, ochman har kommit lill en uppgörelse, som alltså i vissa avseenden råkar varafördelaktigare men, som jag sade, i andra avseenden kanske är något sämre. Menvi skall se till all vi får en likvärdighet i de här fallen. Omåtgärder för att undvika inkallelse av värnpliktiga med psykiska besvär Hen MUNDEBO (fp): Jagmedger gärna att del inte är någon enorm ekonomisk skillnad i sådana exempelsom dem försvarsministern log upp, men del är dock en ekonomisk skillnad, ochden är särskilt betydelsefull när det gäller unga människor som ännu inte harfåll fast anställning ute på arbetsmarknaden. Del finns - detta medger ju ocksåförsvarsministern i sill svar - en rad fall frän 1960-lalet eller ibland ännutidigare som ännu icke är färdigbehandlade och avgjorda enligt de generösaregrunder som gäller . Jagtar emellertid fasta på de positiva inslagen i försvarsministerns svar ochväntar mig att någonting positivt kommer alt hända rätt snart. Överläggningenvar härmed sluiad. § 12 Om åtgärderför att undvika inkallelse av värnpliktiga med psykiska besvär Herrförsvarsministern erhöll ordet för att besvara iRöstånga (fp) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 326,och anförde: i Röslänga har frågat mig, om jag avser all skärpainskrivningsförfarandel för att undvika inkallelser av värnpliktiga medpsykiska besvär. Detnya inskrivningssyslemel, som infördes , har bl. a. medförtväsentlig förbättring av möjligheterna att tidigt upptäcka psykiska störningarav den art all de kan medföra problem under militärtjänstgöringen. fåralla samtala med en psykolog vid inskrivningsprövningen. I de fall samtaletulvisar alt särskilda svårigheter kan vara all förvänta remitteras denvärnpliktige för undersökning av den psykiater som finns vid inskrivningsceniralen.Pä della sätt upptäcks fiertalet problem av den art att tjänsldugligheten kanifrågasättas. 1en del fall uppstår psykiska störningar sedan den värnpliktige vistats en lid iden nya miljön. Del är utomordentligt svårt all i förväg så i detalj klarläggaalla faktorer att varje fall av störningar kan förutses. Omåtgärder för att undvika inkallelse av värnpliktiga med psykiska besvär När de uppstår harförbandsläkarna möjlighet all remittera den värnpliktige lill psykiater. Jagkan vidare nämna alt viss försöksverksamhet pågår för att ytteriigare förbättrasituationen för de värnpliktiga som får problem av psykisk eller social natur. a. att vid vissa förband en psykolog, psykiater ochpersonalvårdskonsulenl står lill förfogande när problem uppslår för devärnpliktiga. Resultatet av dessa försök kommer att sammanfattas i en rapportsom jag kommer alt få i vår. Vadjag här har redovisat klargör att de av aktualiserade frågornaredan är uppmärksammade av berörda myndigheter. i Röslänga(fp): Anledningen lill min fråga är oroväckande uppgifter från en delförband, där man måste hemförlova allt fler värnpliktiga på grundav att de har psykiska besvär. Delta måste jag ta som en signal till attinskrivningen måste förslärkas på något sätt. Jag menar dä i första hand samtalenmed psykiatriker. Anledningenlill den beklagliga utvecklingen kan naturiigtvis diskuteras. Värnplikisverketmenar att den moderna ungdomens psykiska stabilitet har minskal under desenare åren. Ungdomarna kommer direkl från skolan, där disciplinen har blivitsämre, och nutidens ungdom synes vara mer omogen än ungdomen harvarit, menar man. Huruvida denna bedömning är riklig kan jag inte avgöra, menden står litet i motsatsförhållande lill den bedömning vi har gjort iriksdagen när vi bl. a. har sänkt rösträttsåldern och myndighetsåldern. Oavsettvilken förklaringen kan vara, är det föga tillfredsställande all så mångavärnpliktiga med psykiska besvär inkallas. Jag är naturiigtvis medveten om inte kan få fram alla vid själva inskrivningsförfarandet, men del bordevara en målsättning alt sträva efter. Onödiga inkallelser av värnpliktiga medpsykiska besvär är först och främst ett mänskligt problem, där man vållar dessapersoner lidande genom att de tvingas rycka in lill en militärtjänstgöring somde inlehar några som helsl möjligheter alt kunna klara av. Men del är inteheller problemfritt för försvarsmakten när man måste hemföriova alltför mångavärnpliktiga . Del gäller naturiigtvis i huvudsak sådana förbandsom är baserade på att de värnpliktiga tjänstgör i yrkesbefatlningar. Jagvill lacka försvarsministern för svaret, och såvitt jag kan förstå måste delinnebära en kommande förbättring. Men jag vill fråga om den försöksverksamhetsom pågår också innebär att man ger de värnpliktiga mer tid alt tala medpsykiatriker under själva inskrivningsförfarandel. Först vill jag gärna deklarera att jag liksom i Röslängafinner del väldigt angelägel alt ägna omsorg ål de värnpliktiga. Man kan kanskesäga att vi inom försvaret har varit så intresserade av materielen och diskuteratden frågan så mycket alt det finns all anledning att diskutera det allra värdefullastei sammanhanget - individerna. har säkert observerat att jag harvidtagit en rad åtgärder för att förbättra och förstärka de värnpliktigassituation. Den speciella fråga har tagit upp är nalurliglvisangelägen, och del är väldigt viktigt all komma lill rätta med de härproblemen. Del nya inskrivningssyslemel går ut pä all de mönstrande skalllämna uppgifter om sig själva, sin situation, sina önskningar osv. Deltamaterial kan ge oss bättre förutsättningar att placera de värnpliktiga påuppgifter för vilka de passar bäst. Detta nya syslem har lett tillfärbältringar. Avgångarna från krigsmaklen -jag inräknar här även dem somöverförts till handräckningstjänst - låg 1970-1971 vid . Detvar således nära var femte pojke pä förbanden som antingen klassades tillhandräckning eller fick lov att resa hem för att återkomma ell annat är, omhan inte blev helt befriad frän tjänst. 1973-1974 var siffran . Delär fortfarande myckel viktigt att siffran kan pressas ned, men den minskningsom skett är ändå elt uttryck för att det nya systemet verkar i rätt riktning. Jaghar inga fullständiga uppgifter om del antal värnpliktiga som haft mentalasjukdomar eller nervösa besvär. Men del rör sig om en slor del av devärnpliktiga. År 1972-1973 var det . Den siffran hade 1973-1974gått ned lill . Även där ser del alltså ul all vara en utveckling irätt riktning. Omåtgärder för att undvika inkallelse av värnpliktiga med psykiska besvär HenPETERSSON i Röslänga (fp): Jag lackar försvarsministern för detta kompletterande svar som visaratt det har blivit bättre när det gäller värnpliktiga med psykiska besvär. Manhar alltså redan på ell tidigt stadium fått bort många. Men faktum är att dettafortfarande är ell stort problem. Jag har fått uppgift från ett förband att mandär måst hemförlova nästan en hel pluton.Detta är naturligtvis i sig mycket besvärande. Såvitt jag förstår är samtalet med psykiater underinskrivningsförfarandet alldeles för kort. Det gäller vissa värnpliktiga, ochman har en genomsnittslid på maximall . Det räcker definitivt intelill. sådant genomsnittstal kan naturligtvis ge sken av alt den tid somslår lill förfogande vid inskrivningarna är myckel kort. Men iRöstånga avsäg väl också möjligheterna för värnpliktiga att under tjänsten fåtillfälle till samtal om sin situation. I della avseende har vi, som jag sagt,vid en rad förband satl i gång en försöksverksamhet. Meningen är att vi i dennaverksamhet skall ha specialister som kan samtala med pojkarna. Del är klart altdet i första hand är befälet på kompaniet och plutonen som skall hjälpa tillnär det gäller personliga svårigheter, men när dessa inte orkar med detta ärdel en myckel stor Nr 122 tillgångatt man har en fackman som hjälper lill. Vi har alltså försök Torsdaeenden ' ''' riktningen, och jag tror för egen del all del blir nödvändigtalt 'förstärker den sidan av välfärden inom militärtjänsten. Omökade möjlig- i (fp): heter att bereda Frulalman! Låt mig säga att jag är medveten om försvars- nyutexaminerade ministernsintresse för de värnpliktiga, och jag hoppas och tror att denna juris kandidater försöksverksamhetskall leda lill ålgärder som kan bidra till alt minska lingsmeritering antalet inskrivna med psykiska besvär. Överläggningenvar härmed slutad. §13 Om ökade möjligheter att bereda nyutexaminerade juris kandidaterlingsmeritering Herr justitieministern erhöll ordet för allbesvara () i kammarens protokoll för iniagnafråga, nr 327, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder som planeras för att beredanyutexaminerade juris kandidater ökade möjligheter till s. k. lingsmeritering. Såsent som genomfördes en reform av notarie-tjänstgöringen sombl.