prot · FX09141 · 1974-12-31 00:00:00 — Idelta sammanhang hade behandlats delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1974:1932av () vari hemställts au beslutade alt arbetsgivare medett fåtal anställda skulle ha rätt att inge sin ar-belsgivaruppgifl inom sammatidsgräns som gällde för hans skyldighet att inge inkomstdeklaraiionen, 1974:1951 av (), 1974:1952av herrar () och (). dels de vid riksdagensbörjan väckta motionerna (s) samt 1974:1301 av herrarHylländer (fp) och (). Debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter, m. m. 1. att med avslag på moiionen 1974:1952skulle anta det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring iförordningen (1959:552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen omallmän försäkring, m. m., 2. alt skulle avslå motionen 1974:1932, 3. all skulle avslå motionerna 1974:145,1974:1301 och 1974:1951. Vid betänkandet hade avgivits två, med I och 2 betecknadereservationer. Reservationennr 2 hade avgivils av herrar Ringaby (m) och i Nennesholm (c), frökenPehrsson (c), herrar () och i (c) samt frökenRogesiam (c) som ansett alt ulskoltet under 2 bort hemställa, alt i anledning av motionen 1974:1932 gavKungl. Maj;t lill känna vad reservanterna anfört om prövning och förslag utsträckning av tidsfristen för ingivande av arbelsgivaruppgift. Jag har i moiionen 1932 redovisat svårigheterna för vissa mindrearbetsgivare att enligl gällande bestämmelser ingiva arbelsgivaruppgift förejanuari månads utgång. Omman inte lämnar in arbetsgivaruppgiften , riskerar man att bli påförd enförseningsavgift på . Många upprättar- kanske ibland av misstagmen som regel på grund av alt de inte behärskar tekniken - sinarbelsgivaruppgift i samband med inkomstdeklarationen för året, och vid dettillfället utnyttjar de flesta kvaliflcerat biträde. När de året därefter, iallmänhet i samband med alt de får sin kvarskaliesedel, upptäcker att de harpåförts förseningsavgift brukar de fråga den som har hjälpt dem att deklarera -det har hänt mig åtskilliga gånger; "Vad är del där för någonting som jaghar fått?" När jag kontrollerat saken har jag i regel funnit att de där 75kronorna, eller vad det rört sig om, har varit förseningsavgift på grund av attarbetsgivaruppgiften inte kommit in till den lokala skallemyndigheten förränomkring . Detdär upplever småföretagarna som ren förföljelse och kitslighet frånskattemyndigheternas sida. Och det är ju egentligen synd, för såvitt jag kanbedöma uppkommer ingen som helst olägenhet för lokala skattemyndigheten genomatt den här arbetsgivaruppgiften inte kommer in förrän omkring . Utskottetsäger att det borde inle vara så svårt med detta därför att underlaget tillarbetsgivaruppgiften finns . Det är nalurligtvis riktigt.Kontrolluppgiften finns alltså , men därmed är inte sagt alt detär så lätt alt upprätta arbetsgivaruppgiften för den som inte är väl insatt ivad som krävs härvidlag. I sammanhanget kan detförtjäna påpekas att som regel har alla större arbetsgivare anstånd medinlämnande av arbetsgivaruppgiften just därför att det krävs räli mycket arbeteför alt upprätta den. Låt mig bara ge några exempel på vad man har att iakttautöver all man skall ha tillgång till kontrolluppgiften. Fördelförsta måste man veta all för ifyllandet av arbetsgivaruppgiften gäller vissaspeciella regler om arbetsgivaren i fråga har hemmavarande barn som arbetar iverksamheten. Fördet andra räcker det inle med atl som pä kontrolluppgiften sälla ett kryss förvilken form av naturaförmåner vederbörande har, ulan arbetsgivaren skall räknaut vilket belopp naturaförmånerna för året uppgår lill med hjälp av vissatabeller. Fördel tredje skall arbetsgivaren räkna ut vilket timantal vederbörande har arbetati verksamheten, något som heller inte behöver framgå av kontrolluppgiften. Fördet fjärde slutligen skall arbetsgivaren göra en förutsägelse om huruvidaverksamheten beräknas öka eller minska under kommande verksamhetsår. Dessasaker plus att blanketten är uppställd på etl sätl som kanske inte gör den sålättillgänglig för den i dylika blanketter mindre bevandrade gör att de fiestasmåföretagare lägger undan blanketten och säger: Den där arbetsgivaruppgiftenfär den som hjälper mig med deklarationen upprätta. Detta torde, enligt vadjag har funnit, vara regel. Avvad jag anfört borde det klart framgå att arbetsgivaren är iehov av biträde avnågon som verkligen behärskar skattetekniken och tekniken alt upprätta dessaarbelsgivaruppgifter på rätt sätt. En riktigt ifylld blankett besparar julokala skaltemyndigheten mycket arbete och är vidare en förutsättning för atlman skall få en riktig debitering av arbetsgivaravgifterna. Dessa är ju nu såpass höga att det är angeläget att man inte minst av den anledningen fårblanketterna riktigt ifyllda. Annars uppkommer lätt stora överskott - medåterbetalningar ell kommande år som följd - eller stora kvarskatteavgifter omman betalar in för litet. Jagtycker också det kan vara anledning att påpeka atl det finns en direktparallell på ett annat område, nämligen när det gäller avgivandet avmomsdeklarationen. Den skall också normalt vara upprättad förden aktuella perioden, men de mindre företagare som bara behöver upprättamomsdeklaraiion en gång har generellt anstånd till medinlämnandet - dvs. de kan avlämna moms-deklarationen som de insändersin allmänna självdeklaration. Utskottethar i sin skrivning varit positivt inställt till motionskravei men finner dettrots delta inte motiverat att biträda yrkandet om utredningoch ändrade bestämmelser. Utskottet anför också att man finner del kunna varasvårt att göra en lämplig avgränsning av vilken kategori som skulle få det häranståndet. För min del är jag inte främmande för alt anståndet egentligen utanolägenhet skulle kunna medges alla arbetsgivare, efiersom det redan - som jagtidigare sagt -är så att de fiesta större arbetsgivare regelmässigt begär ochfår anstånd Debiteringoch uppbörd av arbetsgivaravgifter, m. m. 16Riksdagens protokoll 1974. Debiteringoch uppbörd av arbetsgivaravgifter, m. m. med inlämnandet avarbetsgivaruppgiften. Och om man vill avgränsa en viss grupp bör del varatämligen enkelt. Jag har i min motion föreslagit att man kan tänka sig att dearbetsgivare vilkas sammanlagda lönesumma inte överstiger tio basbelopp, dvs. förnärvarande , kan vänta med atl lämna in sin arbelsgivaruppgiftlill del tillfälle då de avger sin självdeklaration. Ireservationen 2 lill socialförsäkringsutskoitets belänkande nr 37 harutskottets center- och moderatledamöier med anledning av min motion förordat enöversyn av här berörda bestämmelser. Med hänvisning till vad jag här anfört berjag därför, fru talman, att få yrka bifall till reservationen 2 i nämndabelänkande. HerrRINGABY (m); Till förevarande utskottsbetänkande har det också fogats en reservationnr 1, som gäller förslaget i propositionen 138 atl ändra en avdragsgill räntapå kvarskatl och arbetsgivaravgift till en icke avdragsgill avgift. Dennareservation är en direkt parallell lill gärdagens moderatreservation tillskalteuiskoltets belänkande, men då den reservationen dess värre föll vidvoteringen är reservationen 1 i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 37inaktuell. Det måste ju gälla samma bestämmelser i skatteuppbörd och uppbörd avsocialförsäkringsavgifter. Därför kan vi lämna den reservationen åt sitt ödejust . I övrigt vill jag bara instämma i vad anfört om reservationen 2, som även jag yrkar bifall lill. Jag lycker attdet med litet god vilja - som vi brukar säga från moderat håll - bör kunna gåatt göra den rationaliseringen all den uppgifi som ligger till grund för arbetsgivaravgiftenlämnas i samband med avgivandet av självdeklaration. Eftersom inie yrkade bifall till reservationen 1 kan jagnöja mig med alt i det sammanhanget yrka bifall lill utskottets hemställan. Vadbeträffar reservationen 2 av och moderata samlingspartietsledamöter i utskottet har framför allt tryckt på de olägenhetersom kan föreligga för mindre företagare genom alt uppgifter rörandearbetsgivaravgiften skall vara ingiven , medansjälvdeklaration skall vara inlämnad först . menadeatt den ordningen bör ändras så au uppgifi om arbetsgivaravgiften kan lämnassamtidigt med självdeklaralionen. Jag kan emellertid inte hälla med om au detär sä besvärligt för företagarna som sade. Jag vill peka på attsärskild avgift inte kommer atl uttas. Delta innebär ipraktiken all kvarstående arbetsgivaravgifter under I inte kommeratt drabbas av avgift. Motsvarande gräns i skatieutskotlet var . Denhögre gränsen är föranledd av att det tidigare inte har funnits någon påföljdför försenad inbetalning, och reglernahar därför i avvaktan på hur de utfaller i praktiken utformats med denna rättstora försiktighet. Manbör också komma ihåg all del kommer atl finnas möjligheter förriksförsäkringsverket - eller efter besvär försäkringsdomstoten - atl sätta nedden särskilda avgiften när synnerliga skäl härtill föreligger. Och sådanasärskilda svårigheter att rätt beräkna arbetsgivaravgiften anses föreligga bl.a. för mindre företagare. Jagskulle också vilja poängtera atl det finns mycket goda möjligheter att görafyllnadsinbetalning före årel efter utgiftsåret för atl undgåsärskild avgift. Jagskall gärna erkänna au utskottet haft en viss förståelse för alt ölägenheterkan uppkomma med den nuvarande ordningen. Men jag tror att dessa besväriigheteri många fall skulle kunna avhjälpas genom alt företagaren i ställetfärdigställde självdeklarationen , medarbetsgivaruppgiften och kontrolluppgifterna. Dä invänder kanske det kan vara mycket svårt att göra det, men jag förmodar i varje fall har det underiag som erfordras för att beräknaarbetsgivaravgiften. Kontrolluppgifterna måste ju lämnas till arbetstagarnaföre januari månads utgång. HerrTorwald säger atl ell bifall till motionsyrkandet inte skulle innebära någrabesväriigheter för skattemyndigheterna. Men del finns fastlagda rutiner ocksåför arbetet hos lokal skattemyndighet, länsstyrelse och ,och även personalresurserna och de tekniska resurserna är avpassade efter hurman efterhand genomför de olika arbetsmomenten med arbetsgivaravgifter ochsjälvdeklaralioner. Bland annal är man på länsstyrelserna angelägen att klaraav den del av arbetsgivaravgifterna som debileras direkt på skattsedeln, dvs.i princip avgifter - de hänför sig ofta just lillsmåföretagarna och utgör ca 80 000 per är - innan den stora ruschen med-självdeklarationer tar sin början. Nukommer nya rutiner beträffande ADB-verksamhelen avseende debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifter atl införas fr. o. m. i ochmed au denna verksamhet övergår från tillriksskatleverket och länsstyrelserna. Utskottet har därför ansett del lämpligtatt avvakta resultatet av omläggningen innan man begär ändringar av defastställda rutinerna. Vi har också ansett att en sådan avgränsning som herrTorwald föreslagit i sin motion skulle bli ganska besvärlig frän administrativsynpunkt. Det är också en anledning till att utskotlsmajoriteten intetillstyrkt motionsyrkandet. Jagskall, fru lalman, nöja mig med detta och ber all få yrka avslag även på denreservationen och bifall till utskottets hemställan. Debiteringoch uppbörd av arbetsgivaravgifter, m. m. Jag vill gärna uttrycka min tillfredsställelse över utskottetstalesmans i princip positiva inställning när det gäller att lösa dessa problemsä rationellt som möjligt. Han säger alt särskild avgift under 100 Debiteringoch uppbörd av arbetsgivaravgifter, m. m. kronor inte kommer all lasul. Del är nog riktigt att del blir så efter de ändringar som kommer attträda i kraft. Men det tråkiga är alt de företag delta gäller inte själva kanavgöra huruvida de överskrider den gränsen eller inle. En sådan befrielseinnebär att de skall räkna ut hur myckel den kvarstående avgiften uppgår lilloch därefter om av detta belopp är mer eller . Ärdet då inträder avgiftsbefrielse. Det är omöjligt för dematl räkna ut detta. Det vore myckel enklare för dem, om de visste atl därestden sammanlagda lönesumman inle överstiger ett visst belopp så behöverarbetsgivaruppgiften inle lämnas förrän . Jagsom i mer än 20 är har sysslat med alt hjälpa småföretagare med deklarationerkan försäkra atl de praktiskt taget aldrig har möjlighet att upprättasjälvdeklaration före - de skall själva ha kontrolluppgifter,exempelvis från jordbrukets föreningsrörelse och från andra leverantörer,uppgifter från banker osv. Man kommer därför en bra bit in innan mankan börja med detta arbete. Detta gör alt man som medhjälpare alllid har storaproblem att hinna bli färdig ens till . Mänga gånger när mankommer till dem för alt deklarera visar del sig atl de blandar ihop papperen.De har först fått ett kuvert som innehåller blanketten för självdeklarationenoch sedan har de fått etl kuvert med blanketten för arbetsgivaruppgiften, och ide fiesta fall plockar de in bägge blanketterna i samma kuvert och säger;"Här är blanketterna för självdeklaralionen!" Jag tror atl alla somhar haft någon praktisk erfarenhet av detta arbete vet att del ofla går tillså. Som taxeringsnämndsordförande har jag också fått god erfarenhetav hur arbetet fungerar hos en lokal skattemyndighet. Jag tror mig därför kunnasäga, alt om bara kontrolluppgifterna lämnas in i rätt tid, har del inte någonstörre betydelse om dessa relativt få arbelsgivaruppgifter skulle komma innågot senare, eftersom de omfattande arbetsgivarupp-gifterna, som del verkligenär myckel arbete med all kontrollera, i alla fall inle kommer förrän i marseller april. Jagskall sluta delta anförande med all uttrycka min tillfredsställelse över atläven utskottets majoritet uppenbarligen är av den uppfattningen, att man börsträva efter alt åstadkomma en förenkling, kanske enhetliga regler förinlämnandet av arbelsgivaruppgift och självdeklaration. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Ringaby m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskoitets hemställan i betänkandet nr 37punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Representationför de anställda i allmän försäkringskassas styrelse §6 Representation för de anställda i allmän försäkringskassas styrelse Föredrogs socialförsäkringsutskoitets betänkande nr38 i anledning av propositionen 1974:129 i viss del samt propositionen 1974:167angående representation för de anställda i allmän försäkringskassas styrelse,m. m. jämte motioner. 1 propositionen 1974:167 hade Kungl. Maj;t() föreslagit att anla i propositionen framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Såväl i proposilionen 1974:129 som i propositionen1974:167 hade föreslagits ändring i 18 kap, 20 S AFL, I sill förevarandebelänkande hade utskotiet vid sin redovisning av nämnda författningsrum intagitde ändringar av paragrafen som föreslagits i båda propositionerna. Beträffandedet huvudsakliga innehållet i proposilionen 1974:167 anfördes följande: "Ipropositionen föreslås atl två personal företrädare jämte suppleanter skallingå i allmän försäkringskassas styrelse. Dessa fårsamma ställning i styrelsensom personalföreträdarna i statlig myndighets styrelse. Dessutom föresläsvissa andra ändringar beträffande försäkringskassas styrelse. Styrelsen kommerframdeles alt utgöras av ordförande och vice ordförande utsedda av regeringen,fyra av utsedda ledamöter samt två personal företrädare utsedda avregeringen på förslag av arbetstagarorganisation. Proposilioneninnehåller vidare bl. a. förslag om befogenhet för allmän försäkringskassa attbiträda kommun med vissa arbetsuppgifter. Representationför de anställda i allmän försäkringskassas styrelse genom blir det möjligt förförsäkringskassorna all gemensamt med kommunernas socialvård anordna s. k.servicepunkler på orter med lågt befolkningsunderlag. Slutligen föreslås vissaändringar i bestämmelserna om prövningen av ärenden i försäkringskassornaspensionsdelegalioner och försäkringsnämnder för att förkortahandläggningsliderna. De nya bestämmelserna föresläs träda i kraft den 1januari 1975." Idelta sammanhang hade behandlats delsden med anledning av proposilionen 1974:167 väckta moiionen 1974:1995 av () vari hemställts atl vid behandlingen av proposilionen beslutadeall personalföreträdarna i allmän försäkringskassas styrelse skulle utses avden lokala personalorganisationen i varje kassa, delsden vid början väckta motionen 1974:23 av iFalköping (c). 1. beträffande behörighet att utse personalföreträdare atl med avslag pä motionen 1974:1995 skulle anta den iproposilionen 1974:167 föreslagna lydelsen av 18 kap. 7 S lagen om allmänförsäkring, 2. beträffande representation för handikapprörelsen iförsäkringskassornas pensionsdelegationer atl skulle avslå moiionen1974:23, 3. beträffande förfallningsförslaget i övrigt attriksdagen med bifall till propositionerna 1974; 129 och 1974:167 skulle anta dedelar av förslagel lill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringvilka inle behandlats under 1 med de ändringar atl 18 kap. 1 S och övergångsbestämmelsernaskulle erhålla av ulskoltet föreslagen lydelse. Dessa ändringar var avredaktionell art. Reservationer hade avgivits av herrar Ringaby (m)och () vilka ansett atl utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1995skulle anta av reservanterna föreslagen lydelse av 18 kap. 7 S lagen om allmänförsäkring. Så här inför gryningen av en ny dag skall jag fatta mig mycket kort. Betänkandetbehandlar propositionen 167, i vilken föresläs ändringar av sammansättningenoch utseendet beträffande försäkringskassas styrelse. De nya styrelserna skallbeslå av ordförande och vice ordförande som skall utses av regeringen och fyraledamöter som skall utses av landsting eller kommunfullmäktige där det intefinns landsting - i skall det vara sex ledamöter - saml tväpersonalrepresentanter som skall utses av regeringen, dock pä förslag avarbetstagarorganisation. Vimoderater anser atl de två personalrepresentanterna skall utses av den lokalapersonalorganisationen i varje kassa, delta sä mycket mer som de enligl vad vi kanförstå skall få myckel begränsade funktioner i de nya styrelserna. Vårt förslagligger hell i linje med LO:s, TCO:s och Försäkringsanslälldas förbundsuppfattning. Vi lycker oss sålunda stå på ganska fast grund när vi yrkar bifalllill den reservation som är fogad vid betänkandet. HerrFREDRIKSSON (s); Jag skallförsöka fatta mig lika kort som . Viär helt eniga beträffande detta betänkande utom på en enda punkt, nämligen pävilket sätl personalrepresentanterna skall utses. Utskottet har haft altbehandla en motion som följs upp i en reservation av i utskottet.Majoriteten avsiyrker moiionsyrkandei, efiersom vi lycker all det inte finnsnågon anledning atl ändra departementschefens förslag, som innebär alt sammaregler skall gälla vid utseende av personalrepresentanterna iförsäkringskassornas styrelser som gäller i fråga om personalföreträdare istatliga myndigheters ledning. Jaghåller med om att de fackliga organisationerna bör ha ettavgörande inflytande när del gäller atl utse sina representanter i styrelserna,men jag är övertygad om att det kommer de också att få. Departementschefen harnämligen sagt i proposilionen alt de skall ha ett avgörande inflytande och atthuvudregeln bör vara alt som kandidat skall föreslås någon som är anställd vidmyndigheten. Jag tror därför atl både och personalorganisationernakan känna sig lugna på den här punkten. HerrRingaby säger atl han har bakom sig. Jag är interiktigt säker på det. När förbundet hade att ta ställning i sill remissyttrandegällde del ett förslag om alt skulle utsepersonalrepresentanterna, och det tyckte inte personalorganisationerna om. Menefter vad jag har inhämtat känner de sig inle oroliga över atl regeringenformellt skall utse personalrepresentanterna, eftersom detta skall ske päförslag av arbetstagarorganisationerna. Jag ber, fru lalman, au fäyrka bifall till utskoitets hemställan. HerrRINGABY (m); Jag är ledsen, , men något avgörande inflytande istyrelserna tror jag inte att personalrepresentanterna kommer att få; del blirnog, efter vad jag kunnat utläsa ur propositionen, begränsat i huvudsak tillpersonalfrågor. är egentligen inte del frågan gäller, utan den gäller sättet att utse dessaledamöter. Dessa styrelser bör nog inte jämföras med andra styrelser, ulan jaglycker atl man skall utnyttja den lokala fackliga organisationenspersonkännedom och låta denna direkt utse dessa ledamöter, precis så som deanställdas organisation önskar. HerrFREDRIKSSON (s): Jag har inte yttrat mig om personalrepresentanternas inflytande istyrelserna. Vad jag sade var all organisationerna kommer Representationför de anställda i allmän försäkringskassas styrelse att få det avgörandeinflytandet när det gäller alt utse de egna representanterna. HerrRingaby och jag har olika uppfattningar på den här punkten, och vi kan väl inlebli eniga. Jag tror emellertid att min och utskottets uppfattning i lika höggrad som sammanfaller med personalorganisationens. HerrFAGERLUND (s): Eftersom jag är den som väckte den motion som lett fram lillden här propositionen och eftersom jag är försäkringskasseansiälldvill jag deklarera atl jag känner mig fullständigt nöjd med propositionen ochdel utskottsbetänkande som här föreligger. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarRingaby och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller socialförsäkringsutskotteis hemställan i betänkandet nr 38punkten 1 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar Ringaby och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRingaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 272 Nej - 48 Punkterna 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogsutbildningsutskoitets betänkande nr 39 med anledning av proposilionen 1974:145angående fria läromedel, m. m., jämte motion. Ipropositionen 1974:145 hade Kungl. Maj;l () föreslagitriksdagen att 1. godkänna de riktlinjer för tillhandahällande avfria läromedel för eleverna i som förordats i proposilionen, 2. godkänna vad som i proposilionen förordats i frågaom extern klass av specialskolan, 3. medge att under innevarande budgetår statsverketskostnader för den ersättning som skulle utgå för sådana elever i externaklasser som kom från annan kommun fick läckas med medel som anvisats underförslagsanslaget Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader. Enligt propositionen borde eleverna i grundskolansom gåva få cenirala läromedel i den utsträckning som krävdes för en allmänöverblick av det huvudsakliga innehållet i lärokursen. Bestämmelserna avsågsträda i kraft den . Vidare hade föreslagils vissa förbättringar avde kommunala villkoren i samband med anordnande av s. k. extern klass avspecialskolan. I delta sammanhang hade behandlats moiionen1974:1994 av m. fl. (vpk) vari hemställts att skulle 1. besluta att eleverna i somgåvoläromedel skulle erhålla de centrala läromedel som behövdes för alt kunnafölja undervisningen, 2. hos regeringen hemställa om förslag angåendesärskild medelstilldelning till kommunerna för denna verksamhet. 1. au med bifall lill propositionen 1974:145och med avslag på motionen 1974:1994 yrkandei 1 godkände de riktlinjer förtillhandahållande av fria läromedel för eleverna i som förordats iproposilionen, 2. att skulle avslå motionen 1974:1994yrkandet 2,