prot · FX0950 · 1974-12-31 00:00:00 — Den som vUl att kammaren bifaUer hemstäUani betänkandet nr 14 punkten 14 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 283Nej - 48 Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 14punkten 15 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 312Nej - 19 Anslag för bostadsbyggande, m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller CivUutskottetshemställan i betänkandet nr 14 punkten 16 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 312Nej - 19 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av herrar Wennerfors och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wennerfors begärt votering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 14 punkten 24 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 av herrar Wennerfors ochAdolfsson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 14punkten 25 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 284Nej - 46 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av herrar Wennerfors och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wennerfors begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 14 punkten 29 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: Ja -281 Nej - 48 Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 b av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 14 punkten 30 röstar ja, den det ej viU röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 8 b av . Anslag för bostadsbyggande, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Anslag till bostadstillägg m. m. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föUanderesultat: Utskottets hemställan bifölls. § 5 Föredrogs lagutskottets betänkande nr 8 ianledning av motion angående skyddet för konsumenter vid köp av egnahem. Utskottets hemställan bifölls. § 6 Anslag till bostadstillägg m.m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 6 i anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till Bostadstillägg m. m., jämte motioner. 1 propositionen 1974:1, bilaga 14, såvitt bilaganhänvisats till socialutskottet, hade Kungl. Maj:t () underpunkten B 4 (s. 15 17) föreslagit att till Bostadstillägg m. m.för /75 anvisa ett förslagsanslag av 1 . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1974:33 av herrar Henmark (fp) och Hylländer (fp) varihemställts att beslutade att bostadstillägg för låginkomsttagareutgick även tUl folkpensionärer med den begränsningen att, i det fall ävenbostadsbidrag enligt lagen om hustrutillägg och kommunaltbostadsbidrag till folkpension kunde utgå, endast det till beloppet högsta avde båda bostadstilläggen utgick, 1974:434 av m. fl. (s) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde en översyn av bestämmelserna omstatskommunala bostadstillägg i enlighet med vad i motionen anförts, 1974:694 av i Kumla m.fl. (s) vari hemstäUtsatt beslutade att hos Kungl. Maj:t begära förslag om sådan ändring av20 § kungörelsen (1968:425) om statliga bostadstillägg till barnfamiljer attkommuner fick möjlighet att beviUa bostadstillägg till ogifta som stadigvarandesammanlevde under äktenskapsliknande förhållanden och hade barn som inte vargemensamma, 1974:707 av () och i Kumla(s) vari yrkats att hos Kungl Maj:t hemställde om förslag tilländrade regler för statskommunala bostadstillägg så att inte vissa i motionenredovisade - inkomstgrupper missgynnades, 1974:1309 av m.fl. (c) vari, såvitt gälldebostadstillägg, hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omförslag till sådan ändring av gällande bestämmelser att vid inkomstprövningför bostadstilläggtill den faststäUda "beskattningsbara" inkomsten endast skulle av den behållna förmögenhet som översteg , 1974:1318av m. fl. (vpk) vari hemstäUts a) att riksdagenuttalade sig för en omläggning av det individuella bostadsstödet till att blien helt statlig angelägenhet och hos regeringen hemställde om skyndsamtutarbetande av förslag härom, b) att riksdagenuttalade sig för en sådan ändring av reglerna om bostadstillägg att kommunernablev skyldiga att ompröva tilläggen vid hyreshöjningar under bidragsåret, 1974:1341 av () vari hemstäUts att riksdagenbeslutade att den nedre åldersgränsen för statskommunalt bostadstillägg sänktestill 18 år Anslag till bostadstillägg m. m. 1. beträffande frågan om en översyn i vissa avseenden avreglerna om bostadstUlägg att i anledning av motionerna 1974:33, 1974:434, 1974:694, 1974:707, 1974:1309, såvitt här var i fråga, och 1974:1341 gav Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört, 2. beträffandefinansieringen av de statskommunala bostadstilläggen att skulle avslåmotionen 1974:1318 i motsvarande del, 3. beträffandeomprövning av bostadstiUägg under bidragsåret att skulle avslåmotionen 1974:1318 i motsvarande del, 4. att riksdagentill Bostadstillägg m. m. för /75 anvisade ett förslagsanslag av1 . 1. beträffande finansieringen av de statskommunalabostadstilläggen av (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:1318 imotsvarande del gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanten anfört, 2. beträffande omprövning avbostadstillägg under bidragsåret av (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1974:1318 i motsvarande del gav Kungl. Maj;t till känna vadreservanten anfört. HerrCLAESON (vpk); De senaste årens utveckling på bostadsområdetmed de kraftigt stegrade hyrorna har medfört att som många nyproduceradelägenheter står tomma är ett stort antal mycket dåligt utrustade lägenheteralUjämt bebodda, och detta på samma gång som en omfattande trångboddhet finnshos hushåll med barn. Genom uppgifter från folk- och bostadsräkningen 1970 samtgenom och låginkomstutredningens undersökningar vetvi att det framför allt är låginkomsttagare med eller utan barn som bor i desämsta bostäderna. Utan subventioner, utan bostadsbidrag i olika former skullesäkerligen den trångboddhet som finns bland barnfamiljerna och det storaantal undermåliga lägenheter, som många alltjämt Anslag till bostadstillägg m. m. tvingas bo i, vara ännu större. Bostadsbidragen har varit och ärnödvändiga inslag i en social bostadspolitik. Bostadsbidrag eller socialbidrag för att underlätta förmänniskor att hyra en bra bostad löser naturligtvis inte problemen med de högahyrorna. Även dessa bidrag hamnar slutligen hos bankerna och hos dem somspekulerar i människornas behov av bostad genom de kapitalistiska spekulations-och monopolintressena i Hela produktionsprocessen, från marken till det färdigahuset. Om famiUen via skattsedeln hjälper famiUen att klarahyran, så innebär detta bara att båda även fortsättningsvis utplundras avbyggmästare som blir miUonärer och av byggnadsmaterialproducenter, storbankeroch andra vinst- och spekulationsintressen på bostadsmarknaden. I motionen 13 1 8 har vi från vpk:s sidatagit upp ett par frågor gällande det ekonomiska ansvaret för hela detindividueUa bostadsstödet och de bidragsberättigades möjligheter till höjdabostadstillägg under löpande bidragsår. Vi har också vid tidigare tillfällentagit upp frågan om en sådan omläggning av bostadsbidragen att de skulle bli enhelt statlig angelägenhet, och vi har även pekat på fördelarna för kommunernasoch de bidragsberättigades del med en sådan omläggning. Den skulle få storbetydelse för möjligheten att få enhetliga regler och bidrag i olika kommuneroch ge större rättvisa åt invånarna i olika kommuner. Den kommunala delen av bostadstilläggen utgör en tung posti kommunernas budget, även om staten svarar för den helt dominerande delen avdessa kostnader. I årets statsverksproposition anges att ungefär hälften avanslaget för bostadstillägg avser statliga bostadstillägg och återstodenstatsbidrag till statskommunala bostadstillägg. Det skulle i så fall innebäraatt kommunernas andel av bostadstilläggen är av storleksordningen 250 miUonerkronor , eller mellan av de totala bostadstilläggen,och det bör vara möjligt för staten att klara den kostnaden. Från vpk-.s sida har vi varken i motioner eller ireservationer föreslagit att nu skall besluta om en omläggning avbostadstiUäggen till en helt statlig angelägenhet. Vad vi föreslår är attriksdagen skall uttala sig för att kommunalekonomiska utredningen ges i uppdragatt utarbeta förslag till en sådan omläggning. Utskottsmajoriteten har avstyrktmotionen i den delen med hänvisning till kommunalekonomiska utredningensuppdrag. Jag är medveten om att utredningen, som är mycket omfattande och gäUerkommunernas ekonomiska situation samt kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun, knappast kan gå förbi den fråga som jag här diskuterar. Med hänsyn tillatt det i direktiven för utredningen, som i vissa fall är myckel detaUerade,inte klart har sagts ut att man skall pröva frågan om en omläggning av detindividuella bostadsstödet till att bU en helt statlig angelägenhet finner videt vara befogat med ett uttalande, en viUeyttring, från sida. Beträffande förslaget i motionen 1318 om en omprövning avbostadstillägget under löpande bidragsår har vi utgått från det förslagbostadsstyrelsen har ställt och den beskrivning av situationen somdepartementchefen ger i statsverkspropositionen. Det är naturligtvis helt otillfredsställandeatt bara hälften av kommunerna medger omprövning av bostadstilläggen underlöpande bidragsår, trots att hyresgästerna i alla kommuner har fått stora hyreshöjningarunder senare tid. Man kan enligt vår mening inte låta frågan om att betalabostadstUlägg för de faktiska bostadskostnaderna, inte kostnaden den 1 oktober1973 eller , vara beroende av administrativa besvär ochkostnader hos de kommuner som inte medger vad som borde vara en självklarhet. Som bekant har det förhållandet att bostadstilläggensstorlek och möjligheten att beräkna tilläggen med hänsyn till aktueUaboendekostnader blivit beroende av politiska beslut och stäUningstaganden ikommunerna inneburit att invånarna i vissa kommuner, ofta kommuner medborgerlig majoritet, har sämre bidrag än invånarna i andra kommuner med oftastsocialdemokratisk och kommunistisk majoritet. Det borde vara angeläget attundanröja den del av dessa orättvisor som hänför sig till möjligheten attompröva bostadstilläggen genom att ändra nu gäUande regler så att kommunernablir skyldiga att ompröva tilläggen vid hyreshöjningar under bidragsåret. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2av i socialutskottets betänkande nr 6. Anslag till bostadstillägg m. m. HerrKÄRLSSON i (s): har haft att behandla sjumotioner med olika innebörd, gäUande bostadstilläggen, och med anledning av femmotioner har utskottet förordat en översyn av de nuvarande bestämmelserna påområdet. Det finns onekligen viss anledning till en sådan översyn, eftersombestämmelserna är något trubbiga och kanske slår litet snett i olikasituationer. Utskottet är alltså enigt om denna översyn, och jag uttrycker enförhoppning om att det arbete som skall igångsättas -om nu tar förslaget,vilket jag betraktar som självklart skall kunna bedrivas så snabbt sommöjligt. Jag ger mig alltså inte in på innehållet i dessa motioner, eftersom deutförligt redovisats av utskottet i betänkandet. Sedan har vi två reservationer, som herrClaeson här har talat om. Hans inlägg ger mig inte anledning till några långakommentarer. Han hade en fundering kring bostadsbyggandet som jag egentligeninte fann något att invända mot. Det är klart att det förekommer spekulationfrån enskilda vinstintressens sida, även om dessa genom samhälleliga åtgärderblivit förhindrade i långa stycken. kom sedan in på reservationen ombostadstilläggen och sade att det vore riktigt att staten tar på sigkostnaderna för dem. Det är självklart att man kan göra sådana avvägningar, menför att få litet perspektiv på detta kan jag säga att det tidigare fanns olikastatsbidrag till kommunerna. Så gjorde man rent hus med dessa ochrationaliserade. Då bortföll bl. a. statUga ersättningar för de kommunalabostadstilläggen. Kommunerna hölls dock skadeslösa då de fick ersättning. Mennu kommer man igen och säger att staten skall ta på sig ersättningsansvaret förde statliga bidragen till kommunerna. ÄU right, det kan tänkas att man kan göraså, men dessa frågor Ugger hos kommunalekonomiska utredningen. Från dessautgångspunkter anser utskottet att man skall vänta tUl 12 protokoll 1974. Anslag till bostadstillägg m. m. dess attdenna utredning är klar. Eftersom tog upp saken, vill jag klartdeklarera att denna utredning har alla möjligheter och befogenheter attbehandla frågan. Det är inget tvivel om att den kommunalekonomiskautredningen är en stor, viktig och betydelsefull utredning som kommer att tatid. VUl man ha en rätsida eller en annan ordning på systemet mellan stat ochkommun, då tvingas man vänta till dess att utredningen har gjort sin helhetsbedömning.Då kan man inte rycka loss vissa delar av problemet och ta dem i förskott. Detfinns vissa tilläggsdirektiv, bl. a. på handikappsidan och i fråga om densociala hemhjälpen, som utredningen fått med förtur. Man räknar med att dessadelar skall vara klara , men det går naturligtvis inte att ge förtur åtallt, utan man måste ha hela utredningen klar innan man kan åstadkomma någotslutbetänkande. Jag kommer till andra reservation, som härhar företrätts av . Motionärerna och reservanten vill attkommunerna skall åläggas att under löpande bidragsår omräkna bostadstillägget.Jag kan gärna medge att det finns en del som kan tala för detta. Det är klartatt de koslnadsstegringar, som uppstått i samband med oljekrisen, höjt hyrornakraftigt och att bidragen därigenom kommit alt släpa efter. Men jag vill betonaatt det finns ingenting som hindrar att kommunerna gör en omräkning. I dekommuner som talade om och som har en socialdemokratisk majoritethar man gjort försök att räkna upp beloppen. Jag är helt medveten om att detta är en kommunalpolitiskfråga av största rang. Tyvärr har borgerligheten fått ökat Inflytande i en radkommuner i landet, vilket gör att de farhågor som antydde även kanfinnas. Men utskottet vUl inte vara med om att ålägga kommunerna att göra dennauppräkning med hänsyn bl. a. till att man håller på att utreda administrationenpå detta område. Från dessa utgångspunkter har man avstyrkt den motion som härförelåg. Men jag betonar att kommunerna har möjlighet att pröva detta och detkommer an på kommunalmännen att så också sker. Jag uttalar förhoppningen att såmånga kommuner som möjligt tar tillfället i akt och använder de möjligheter dehar för att skapa förbättringar åt hyresgästerna utan att fördenskullskall behöva göra ett uttalande. Jag yrkarbifall till utskottets förslag. HerrCLAESON (vpk) kort genmäle: Jag noterar att utskottets ordförande i sittinlägg uttalade sig positivt till motionärernas förslag vilka har föUts upp medreservationer. Tyvärr är det här fråga om något av den obotfärdiges förhinder.Vill man inte ge sin anslutning till ett förslag finns det som regel möjlighetatt yrka avslag via hänvisning till särskilda utredningar och mer eller mindreklart uttalade direktiv till dem. är inte bostadstilläggen en fråga vilken som helst. Denär dessutom av så pass enkel karaktär att det i och för sig inte behövs någrasärskilda utredningar för att göra bostadstilläggen tiU en helt statligangelägenhet. Det borde i vart fall kunna gå mycket bra att klart uttala vUkaförslag den pågående utredningen bör lägga fram. Jag vet att det har hänt mycket på bidragsområdet irelationerna mellan stat och kommun. Vi noterade med tacksamhetatt staten höjde bidraget till de statskommunala bostadstilläggen från 60 . Jag tycker att man skaU fortsätta på den inslagna vägen. i säger att ingenting hindrarkommunerna från att göra en uppräkning eller omräkning av bostadstilläggensstorlek under löpande bidragsår när det har blivit kraftiga hyreshöjningar. Detär riktigt att det inte finns något hinder för detta. Men det borde faktisktligga i intresse, tycker jag, att klart uttala att samtliga kommunerbör ha skyldighet att göra en sådan omräkning för att råda bot på den gravaorättvisa som många råkar ut för genom att de bor i kommuner där den rättaviUan saknas för att tillgodose invånarnas vitala intressen på detta område.Riksdagen borde kunna ingripa och säga ifrån att kommunerna skall ha skyldighetatt räkna om bostadstilläggen så att alla som har rätt därtill får sådana ochså att alla som redan har bostadsbidrag får ett högre belopp. A nslag till bostadstillägg m. m. i (s) kort genmäle: säger att om man inte vill göranågonting så gör man inte heller någonting. Men, , det finnsingenting som hindrar att kommunalmännen i alla berörda kommuner i landetverkligen ägnar intresse åt den här frågan och för fram den till en slutliglösning. Å andra sidan skall man vara på det klara med att det också fordraspengar därtill. Utan pengar kan man inte höja bostadstillägget. Det är alltsåhär fråga om en kombination av vilja och medel. Därför har jag förståelse föratt det inte aUtid går att tillgodose alla medborgarnas önskemål. En delkommuner kan ha svårigheter att höja gällande bostadstillägg. säger att skall uttala sin meningtill kommunerna. Men det kan väl knappast vara rimligt att i dettaläge binder kommunerna med ett uttalande. Vi har ju självstyrelse medmöjligheter för kommunalmännen att agera, och då behöver de inte några direktiveller riktlinjer från för sitt handlande. Från de utgångspunkterna har viavstyrkt den motion som står bakom. HerrCLAESON (vpk) kort genmäle: Det finns ingenting som hindrarkommunalmännen att höja bostadstillägget, säger i , Delär i och för sig riktigt, men hindret utgörs i många fall av borgerliga kommunalpolitiker.Det råkar också vara så att ganska många kommuner behärskas av sådanaborgerliga majoriteter. Jag påstår inte att alla borgeriiga majoriteteruppträder så, men det finns alltför många som på det sättet blockerar dennamöjlighet. Vi har fått Ulustrerat vilken omtanke moderaternahyser för kommunerna de har yrkat avslag på förslaget att kommunerna skullefå möjligheter att låna pengar till förvärv av mark, och de har yrkat på enhöjning av räntorna på bostadslånen, vilket skulle medföra att många tusenhyresgäster direkt fick hyreshöjningar. Om detsker någon omprövning av bostadstilläggen eller ej beror alltså Anslag till bostadstillägg m. m. på viUanhos de styrande kommunalmännen, och tyvärr finns det för många styrandekommunalmän som inte vill vara med om det. Därför är det nödvändigt attriksdagen tar ett initiativ för att skapa rättvisa mellan invånarna i olikakommuner på detta begränsade område. i (s) kort genmäle: Jag har ingenting att invända mot denbeskrivning gav av en del borgerliga kommunalmän. Jag vUl bara sägatill att om det finns folk i kommunerna som fungerar som spärrarför utvecklingen, så får man försöka ändra den politiska sammansättningen i dekommunerna. Det är det enkla sättet att lösa problemen på jag är medveten omatt det inte kan ske . Man får från den utgångspunkten arbeta på attåstadkomma en ändring av den politiska sammansättningen i de kommuner där detfinns folk som försöker hindra liknande reformer. TUl den verkan det kan ha vUl jag gärnavitsorda att socialutskottets ordförande förlåt, jag höll på att säga: för engångs skull har rätt i sin duell med . Men båda herrarna har felpå den enda punkt de är överens: Det finns, herrar och , inteens det svagaste indicium för att kommuner med borgeriig majoritet skulle varatrögare eller snålare än andra kommuner när det gäller att snabbt anpassabostadstilläggen efter hyres- och inkomstutvecklingen. Jag har märk väl! inte sagt att det inte skulle kunna förhålla sig på det sättet, men vi vet detinte; det har icke gjorts någon undersökning om detta. Men eftersom det ickefinns det svagaste tecken på att det förhåller sig så, tycker jag att det är litetäventyrligt att i kategoriskt förklara bekymren med detta förutsattaförhållande. Jag är, som kammarens ledamöter väl vet, envänlig man och föga fallen för hårda eller starka ord. Följaktligen har jaginte ens varit frestad att anmäla avvikande mening då socialutskottet på någrapunkter i sitt betänkande nr 6 använder en skrivning som är mjuk på gränsentill utslätning, för att inte säga överslätning. Det heter t. ex. i utskottetsbetänkande att "statsmakterna vid införandet av reglerna om statsbidragtill statskommunala bostadstillägg för låginkomstagare utan barn var medvetnaom att i vissa fall konsekvenserna av reglerna inte skulle bli helttillfredsställande med hänsyn till innehållet i regelsystemet förbostadstillägg till barnfamiljer". Så står del, och det är verkligenmjukt. Man skall ha mycket små anspråk på klarhet i uttryckssättet om man iförra årets proposition, utskottsbetänkande eller riksdagsdebatt skall kunnafinna någon antydan till en medvetenhet om sådana svårigheter.