prot · FX09105 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag troratt superiet pä landsbygden - i den män detförekommer - blir varken större eller mindre om bifaller en sådanmotion. Vad det här är fräga om är i stället att inom ramen för nu gällandenykterhetspolitik åstadkomma större rättvisa mellan stad och land. Och det kanjag enklast illustrera med alt peka på att med nuvarande etableringspolitik harStockholm 43 systembolagsbuliker medan inle mindre än 87 slorkommuner, dvs. entredjedel av landels samtliga siorkommuner, är helt ulan sädana butiker. Densituationen upplevs nu i allt större utsträckning som en orimlig snedfördelningur servicesynpunkt, och därför vore det en styrka om kundetillmötesgå opinionen på den punkten. I övrigt ber jag atl fö yrka bifall till utskottets hemställan iskatteutskottets betänkande nr 50. Här har representanter för olika partier använt tillfället all hållanyklerhetsfrämjande anföranden, och jag anser det inte vara något ont i det,även om jag inte själv har tänkt försöka mig på det . Somutskottsledamot tycker jag att vi i betänkandet har ganska väl besvarat demotioner vi haft att behandla. Klart är dock all om vi förra året-hade vetatalt alkoholpolitiska utredningens betänkande skulle dröja, så hade vi behandlatmotionerna konkret och inte bara lagt dem på is så atl vet vi emellertidatt utredningen relativt snart kommer att presentera sitt belänkande, ochdärmed har vi låtit oss nöja tills vidare. Jagvill gärna säga att för oss folkpartister som 1972 var med om att rösta för ellöverförande av mellanölet till systembolagsbulikerna är det mycket angelägetalt vi denna gäng, när alkoholpolitiska utredningens betänkande framläggs,verkligen för till stånd en lösning av mellanölsproblemet. Vi kan helt enkeltinte ha det så som det är . Jag tror också att fler ledamöter av dennakammare är överens om det än vid omröstningen . Sedanskall jag inte förlänga denna debatt mycket mera utan vill bara tillägga attalkoholen är ett samhällsgissel som vi måste komma till rätta med. Jag vågarinte hoppas på mer än att vi skall kunna göra det partiellt med de förslag somalkoholpoliliska ulredningen lägger fram i vär och som vi för tillfälle atldiskutera under vär- och höstriksdagen . Men jag hoppas atl vi efteralkoholpoliliska utredningens förslag och efter beslut här i kammaren nästa årskall kunna gä vidare med en utredning som ger oss en sammanfattning av dekostnader för samhället och de tragedier för samhällsmedborgarna som alkoholenför med sig samt att vi skall hitta en definitiv lösning sä atlsamhället slipper det gissel som alkoholen är. FruNORMARK (s): Till i Agnas vill jag säga att jag delar uppfattningenatl information om alkohol liksom om allting annat skall vara saklig och välunderbyggd. I en debatt om dessa frägor tror jag inte att det över huvud tagettjänar någonting till med alltför känslomässiga ulfall ät ena eller andrahållet, utan en saklig och klart underbyggd diskussion tjänar saken bäst. Ochatt vi alla är överens om atl försöka lösa problemen råder det väl Inget tvivelom. Sedanvill jag säga till i alt vi väl inte har diskuterat denojämna fördelningen av systembolagsbuliker som ett nykterhetspolilisktinstrument. Det talar ju också dagens situation emot. I områden där det är gottom människor är det också tätt mellan systembolagsbutikerna, och alt dåundanhålla glesbygdsbefolkningen sådana butiker tjänar inte någotnykterhetspoliliskt syfte. Nej, det är andra -jag tror först och främst företagsekonomiska- skäl som ligger bakom den ojämna fördelningen. Del finns ingenting i utskottsbetänkandet som lyderpä att vi har bedömt motion från nykterhetspoliiisk synpunkt,och jag yrkar än en gäng bifall lill utskottets hemställan. i (s): Bara en liten anmärkning till påstående att mitt inläggskulle vara en plädering för systembutiker i glesbygd. Så är ingalunda fallet.Det finns mycket stora och mycket folkrika kommuner som med nuvarandeetableringspolitik inte har den service som det innebär alt ha en allsidigsystembutik. Jag tror inte alt ett samhällsförelag kan föra en så orimlig politik -även om det är ekonomiska faktorer som ligger Nr 105 i botlen - att man för atti maximera vinslen helt bortser Onsdaeen den från de servicebehov somman i egenskap av samhällsförelag ocksä mäste ta hänsyn till. I dendiskussion som har förts om nedläggningshotade sys- tembutiker - sådana finnsockså - har man kunnat påvisa att det inte är fråga om nägra föriustbutiker.Samtliga butiker, även de som är nedläggningshotade, går med mycket betydandevinst, sett från detaljhandelssynpunkt. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskoitets hemställan, dels motionen nr 1224 av herrIsraelsson m. fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill an kammaren bifaller skaiteuiskottets hemställan i betänkandet nr 50 punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1224. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskoiiet i dessa punkter hemställt. §15 Interpellation nr 127 om internationell kontroll av det fredligautnyttjandet av kärnkraften Ordellämnades på begäran till (), somyttrade: En ab.solut förutsättning för en fortsatt utveckling av det fredliga utnyttjandet av kärnkraften måsle vara effektiva garantier mot olika former av missbruk. Det centrala problemet gäller kontrollen av klyvbart material. Även frågor om säkerheten vid de enskilda kärnkraftverken, per- 89 sonalens utbildning ochinstruktioner etc. är dock viktiga i sammanhanget. Detinlernalionella alomenergiorganel, lAEA, arbetar med frågor rörande deninlernalionella kontrollverksamheten. Ännu så länge omfattas fö länder konkretav lÄEA:s verksamhet. häller på att slutföraförhandlingarna om ett avtal med lAEA. Ratificeringen av avtalet väntas skenågon gång under nästa är. Avtalet omfattar ett mycket detaljerat system förinforrnationsutbyte mellan svenska anläggningar och lAEA över hur det klyvbaramaterialet utnyttjas - dvs. användningen i reaktorerna, transport av bränsleelementoch avfallsprodukler m. m. -allt i syfte att kontrollera atl klyvbart materialicke kommer pä avvägar eller används för annat än fredliga ändamål. Detär självfallet livsviktigt atl dylika avtal nu upprättas med alla övriga statersom förfogar över eller är pä väg ätt utveckla kärnkraft. Inte minst angelägetär delta när utvecklingsländer, vilka saknar högt utvecklade tekniskastandard och know-how, ger sig in på kärnkraftsprojekt. Menkontrollen för inte begränsas till atl endast gälla informationsutbyte i frägaom det klyvbara materialet. Speciella rutiner och säkerhetsbestämmelser föratt skydda anläggningarna mot sabotage samt motverka stöld av det klyvbaramaterialet mäste utarbetas. Vi måste på alla sätt söka förebygga alt materialetkommer pä avvägar. Dendagliga driften vid anläggningarna bör också bli föremål för internationellaregler. Det är t. ex. nödvändigt alt kärnkraftverken drivs av hög-utbildadpersonal. Vidare torde det vara högst lämpligt att säkerhetsklas-sificera del av personalen, mot bakgrund av atl den arbetar med så känsligaanläggningar och material. Sverigehar i flera sammanhang agerat för alt söka driva pä arbetet mot eninternationell kontroll av det klyvbara materialet. Del arbetet mäste intensifieras.Perspektivet bör dock, som nämnts, utvidgas lill att omfatta även andrasäkerhetsproblem i samband med det fredliga utnyttjandet av kärnkraften, dvs.normer och regler för personalens utbildning och ställning, anläggningarnasrent fysiska skydd etc. I sammanhanget bör givetvis övervägas någon form avsanktionssystem mot nationer som negligerar bestämmelserna. Arbelelmed dessa problem är utomordentligt angeläget. Oavsett omfattningen av värteget kärnkraftsprogram mäste vi söka driva fram internationella regler ochkontrollmekanismer. Internationell samverkan är nödvändig för alt förebyggamissbruk. Försvarelsforskningsanstalt har i en rapport ingående behandlat fråganhuruvida plutonium från kärnkraftverk utgör elt effektivt utgångsmaterial förframställning av kärnvapen. FOA:s slutsatser var att reaktorplutoniet lämparsig illa för detta. FOA har därvid ocksä konstaterat alt möjligheterna för t.ex. en terrorgrupp att stjäla klyvbart material från kärnkraftverk samt alldärefter framställa en effektiv bomb vore praktiskt tagel uteslutna. Det sagdahindrar inle att kontrollen måste göras utomordentligt rigorös. Vidareunderstryker FOA atl en nation som skaffar sig tillgång till kärnkraftsleknikenrelativt snabbi också kan producera effektiva Inte minstdenna senare aspekt gör det så nödvändigt att fö till stånd en bredinternationell konlrollorganisation. Motbakgrund av vad som anförts ber jag om kammarens tillstånd atl till herrutrikesministern ställa följande fräga: beredd redogöra för vilka initiativ i FN och andra internationellaorgan som den planerar för att snabbt driva pä arbetet moten internationell kontroll av det fredliga utnyttjandet av kärnkraften, iförsta hand beträffande det klyvbara materialet samt anläggningarnas fysiskaskydd och säkerhet? § 16 Interpellationnr 128 ang. religionskunskapsämnets ställning på mellanstadium Ordet lämnades på begärantill i (fp), som yttrade: En av företagen undersökning har klargjort, att bortåt hälften av alla mellanstadielärare ger ämnet religions kunskap betydligt mindre tid än det skulle ha enligt läroplanen. Olika upp gifter från personer som tjänstgör i eller har kontakt med skolan tyder också på att sä är fallet. Dä man vet att kurserna i religionskunskap är myckel omfattande, mäste man ifrågasätta om målsättningen för un dervisningen i ämnet under sådana förhållanden kan nås. I läroplan för 1969 finns denna målsättning klart angiven: "Undervisningen i religionskunskap har till uppgift att orientera eleverna om de bibliska skrif ternas huvudsakliga innehåll, om tro och etik och om huvuddragen av kristendomens historia och samfundsformer. Den skall orientera om öv riga reglioner,- ." Omundervisningens innehall står bl. a. angivet: "Bibeltexter, ur texter som belyser väsentliga sidor i den gammaltestamentliga religionen, särskilt profeternas förkunnelse och roll i den israelitiska his torien, - ; ur texter om verksamhet och förkunnelse, vilka belyser syn påsig själv och på människorna och deras villkor samt människorsställningstagande till , vidare texter om aposteln och den förstakristna församlingen och dess förkunnelse om som den uppständneHerren." Ur lill läroplanen fogadeanvisningar kan följande citeras: "Bibelnskall ha en central plals vid undervisningen om kristendomen. Det är väsentligtatt eleverna blir förtrogna med religiösa och budskap och får engod kännedom om innehåll och tankevärid. Denna del av undervisningenbör ge en samlad bild av person, hans liv, förkunnelse och betydelse förden kristna församlingen." Detär svårt alt förstå hur detta rika och väsentliga innehåll skall kunnaförmedlas till eleverna, om ämnet religionskunskap för "betydligt mindre tid än det skulle haenligt timplanen", i synnerhet som detta är endast en del av det lärostoffsom skall behandlas under ämnet religionskunskap. Enanledning lill det påtalade missförhållandet kan vara brister i lärarutbildningenoch avsaknad av lämplig fortbildning i ämnet och i den metodik som den nyaundervisningssituationen förutsätter. En annan orsak kan vara alt läroböckeroch läromedel i övrigt inte pä ett riktigt sätt anpassats till den nyaläroplanen. Dehär nämnda "förklaringarna" utgör dock säkeriigen endast en del avorsakerna till det uppkomna läget. Det från början starka betonandet avobjektivitelskravet verkade säkeriigen också hämmande pä undervisningen. Intealltid förstod man att undervisningen skulle vara "objektiv i denmeningen, alt den meddelar sakliga kunskaper om olika tros- ochlivsåskådningars innebörd och innehåll", som del slår i läroplanen. Säkertfinns det möjligheter atl genom positiva åtgärder åstadkomma rättelse i detmissförhållande, som den åberopade undersökningen påvisat. Enliglmin mening är del angeläget alt läroplanens intentioner - såväl i fråga omämnets målsättning som dess innehåll - förverkligas. Underhänvisning lill vad som här anförts anhåller jag om kammarens tillständ atltill herr utbildningsministern få ställa följande frågor: Hur ser statsrådet pä den utveckling i fräga omreligionskunskapsämnets ställning på mellanstadium som redovisatsi nämnda undersökning? Avser statsrådet att vidtaga nägra åtgärder i syfteatt fö undervisningen att ligga i linje med vad läroplanen anger? § 17Interpellation nr 129 om åtgärder mot föroreningarna i Ordet lämnades på begäranlill iKristinehamn (vpk), som yttrade: Jag stod som första namn på en motion, vari denförsämrade föroreningssituationen i påtalades. Det framhölls alt mängavikar i var svartlistade. För fiskets vidkommande utgjordekvicksilverföroreningen största problemet, men de industriella utsläppen iövrigt var ocksä av myckel allvariig karaktär. Skogsindustrin hade det störstaansvaret för den försämrade föroreningssituationen. Det verkligt allvariigavar, påpekades det, att även vattnet i öppna genomgår en långsamförsämring som ger sjöns framtid elt dystert perspektiv. I motionen yrkades altriksdagen skulle begära en riksplan från med syfte att bekämpaföroreningarna och återställa vattnet i landets större sjöar med prioritet åtlandets största insjö, . Svartlistningenav har för fiärde gången utökats. har livsmedelsverketbeslutat om ytterligare utsträckning av det svartlistade området söder om är elt hårt slag för inle minst yrkesfiskarna Nr 105 i Vänern.Kvicksilverhalten i de ytliga bottensedimenten är hög, speciellt Onsdaeenden ' i Kaltfiorden utanförSkoghall men också i sjön i övrigt. har lämnats i pressen.Undersökningar har visal atl kvicksilvernivåerna i _ gädda är hög även ute iöppna . Ihöst har debatten om förorening intensifierats. Bakgrunden är densituation som här beskrivits och koncessionsnämndens beslul atl gå med på ökadekvicksilverutsläpp från Skoghallsverken i samband med en utbyggnad avklorproduktionen. har utsläppen från fabriken successivtbegränsats till att nu omfatta . sker dock storakvicksilverutsläpp genom luften. Yrkesfiskarnahar protesterat kraftigt mot koncessionsnämndens beslut och också anfört besväröver detta. De kräver i stället att kvicksilverutsläppen skall stoppas hell ochatt Skoghallsverken i sin kloriillverkning skall övergå till den kvicksilverfrias. De har fått instämmande frän många håll, från olikamiljögrupper t. ex., men i sina yttranden över fiskareförbunds besvärhar också , samtfiskeriintendenten i distriktet krävt att kvicksilverutsläppen i skallupphöra. senast har också naturvärdsverket sagt att vid en planeradutbyggnad av klorproduktionen i bör en kvicksilverfri metod införas. Vänernär till ytan tredje insjö. Det är vän lands största insjö med alll vaddetla innebär: betydelsen som vattentäkt, betydelsen i fråga omrekreationsmöjligheier för befolkningen inte bara i västra utan ocksåför andra människor i vårt land. är allvariigi hotad. Dess föroreningssituationär en allvariig fräga och måste behandlas som en sådan. Det är tydligt främstatt kvicksilver- och andra föroreningsutsläpp mäste bringas atl upphöra menocksä att konkreta åtgärder mäste vidlagas för ett återställande av Vänernsvatten. Om inte detla kan ske kommer de tidigare ofantliga kvicksilverutsläppenatt sälta sin prägel pä . Detsamma gäller också deomfångsrika fiberbankarna, främst i , som tillkommit genom attmassafabrikernas fiber-återvinningsanläggningar inte fungerattillfredsställande. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag om kammarens medgivande alt tillherr jordbruksministern fö ställa följande frågor: Är regeringen beredd all medverka lill alt tvingaberörd industri att stoppa kvicksilverutsläppen i ? Vilka åtgärder avser regeringen atl vidta, somsyftar lill att förbättra , med sikte på ett fullständigtåterställande av detla? § 18 Anmäldes ochbordlades Kungl. Maj:ls proposition nr 151 med förslag till lag ombosladsdomslol m. m. §19 Anmäldes och bordlades motionen nr 1872 av i Agnas i anledningav skrivelse (främst. 1974:20) frän förvallning.sstyrelse angåenderiksdagens lokalfrågor på m. m. Ordetlämnades pä begäran lill (), somyttrade: Jag hemställer atl kammaren ville besluta atl tiden för avgivande avmotioner i anledning av Kungl. Maj:ts propositioner 1974:150 angåenderiktlinjer för bostadspolitiken m.m. och 1974:151 med förslag lill lag ombosladsdomslol m. m. med hänsyn till ärendenas omfattning måtte utsträckas lillförsta plenum efter . §21 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frägor framställts,nämligen av Nr274 i Kumla (s) lill herr juslilieminisiern angående ansvaret försakskador i samband med rymningar från fängelser: uppmärksammat de svårigheter som kan drabba den enskilde dåsakskador uppstår i samband med rymningar från fängelser, och anser statsrådetdel vara befogat med förtydligande anvisningar vid till-lämpningen avbestämmelser om skadeslöshet vid brott? Nr 275 ?«/ce/(fp) lill herr socialministernangående utbetalningen av tandteknikers ersättning för utförda arbeten: Villsocialministern medverka till ändrade bestämmelser sä alt tandteknikernasnabbare får ul betalning för av dem levererade arbeten? Nr276 (vpk) til! herr utrikesministern angående Sverigesmedlemskap i : Avser regeringen atl uppsäga medlemskap iVäridsbanken? Nr277 i (c) till herr industriministern angåendekontrollen av kärnkraftverken, m. m.: Vilkaåtgärder kommer alt vidtas med anledning av de allvariiga bristerna ochkontrollförsummelserna vid II och är statsrådet - moldenna bakgrund - beredd att för redovisa totalbilden vidsamtliga ianspräklagna kärnkraftverk i angående driftstörningar,kontroll, risker och ekonomi? Nr278 () till herr kommunikationsministern angående principernaför beviljande av tillstånd lill linjetrafik: Anserkommunikationsministern del nuvarande systemet för lillsländs-givning för attbedriva linjetrafik å vägsträcka som är belägen i mer än elt län eller mellanorter i skilda län som acceptabel? Nr 279 Fröken () lill herrsocialministern om statsbidrag till glasögon för barn och ungdom: Avserslatsrådel atl i överensstämmelse med tidigare utfästelser - nu närhjälpmedelsgruppen presenterat sitt material - ta initiativ lill fortsattutredning med syfte atl framlägga förslag till statsbidrag till glasögon förbarn och ungdom? Nr 280 () tjll herr indusiriminislernangående kontrollen av kärnkraftverken; att kontrollen över byggandet av kärnkraftverk är tillfredsställande? Nr 281 () tiW herr socialministernangående utbetalningen av tandteknikers ersättning för utförda arbeten: Vilkaåtgärder tänker statsrådet vidtaga för att ge möjlighet attbetala ersättning till tandteknikerna för utförda arbeten snabbare än vad nu ärfallet? §22 Kammaren åtskildes .