prot · FX0982 · 1974-12-31 00:00:00 — Det betyderett erkännande av folkhögskolans gamla, viktiga roll inom vuxenutbildningen meddess dubbla anknytning till både studiecirklar och en mera kompetens-givandeundervisning med bibehållande av folkhögskolans särart. Denna fråga berördes också i förra veckans debatt omvuxenutbildningen. Jag vUl erinra om att vilket var av stort värde - enmotion som anknöt till samhörigheten mellan folkskolan och den kommunalavuxenutbildningen ingick i det paket som hänsköts tiU Kungl. Maj.t för förnyadhandläggning. Det är bl. a. mot bakgrunden av dessa överväganden och denya bestämmelserna om anställningstrygghet som vi centerpartirepresentanter iutskottet har kunnat acceptera att det nu inte sker någon ökning av antaletordinarie ämneslärartjänster. Jag vUl dock understryka att det är av mycketstor vikt att känslan av trygghet för de anställda inom folkhögskolan bevaras,inte bara med hänsyn rill elevernas berättigade intressen utan också med hänsyntill folkhögskolans möjlighet att göra en insats. Oenigheten i utskottet har endast gällt omfattningen avextrainsatser-na för . Det har icke rått någon som helstoenighet om nödvändigheten av dessa insatser. Från vårt håll har vi klart sagtifrån, att det är ett riksintresse att verksamheten vid Samernas folkhögskolakan tryggas, men inte minst mot bakgrunden av remissyttrandena har vi ansettatt de extra bidragen från staten som i varjefall inte nödvändigtvis behöver vara knutna till en vinterkurs ärförsvarbara. Det gäller ocksä med tanke på det av landstingen i Norrlandpåtalade hänsynstagandet till elevrekryteringen vid andra skolor. När det gäller lärartätheten vill jag påpeka att det högrerelationstalet för denna inte gäller ämnet samisk och nordisk slöjd utan kursensom sådan. Detta stämmer med sameutredningens förslag. SÖ hade ett annatrelationstal, men det gällde för alla kurser utom för de långa,behörighets-givande. Visst kan man ha skilda bedömningar av behovet av lärartätheti olika ämnen, men ett sådant avsteg från de nu gällande principerna måstesåvitt jag förstår prövas noggrant för folkUögskolan i dess helhet och med ettbättre bakgrundsmaterial. Det är därför vi har kunnat ansluta oss tiUsynpunkten att de här frågorna bör kunna tas upp av folkhögskoleutredningen. Jag har, herr talman, inget annat yrkande än om bifalltill utskottets hemstäUan. talare i debatten har erinrat om att det sker en snabbförändring av den svenska folkhögskolan. De som sysslat med den tidigare menkanske inte haft kontakt med den pä senare tid och möter den kommer attmärka att det är mycket påtagliga förändringar som har inträffat bara under någraår Det sker en förändring av skolornas arbetsmetoder, av elevgruppernassammansättning och av de typer av kurser som förekommer vid skolorna. Det har sagts tidigare i debatten och jag viU gärnaunderstryka det att antalet elever vid de långa traditionellafolkhögskolekurserna minskar år . torde det t. o. m. finnas etttusental lediga platser vid landets folkhögskolor när det gäller sådana kurser.Samtidigt ökar antalet studerande vid korta kurser kurser som sträcker sigöver en veckohelg, över eller över - med mycket storsnabbhet, och vi vet inte riktigt var man kommer att hamna. Denna förändring av skolornas verksamhet leder ju tiU måste fundera på om skolornas resurser är rätt avvägda eller inte. Vi harsagt förut i att man måste lösa problemen med kurativa resurser vidfolkhögskolorna för att bättre än kunna hjälpa de ungdomar och äldresom har olika typer av handikapp med sig riU skolan. Det är också alldeles klart att skolornas administrativaresurser inte räcker till när det gäller att klara av övergången till dekortare kurserna. Det krävs mycket arbete av rektorer för att ideligenorganisera nya kurser, utforma undervisningen i dem, skaffa personal till dem osv. Denna snabba förändring - det är mycket mer att säga omden men jag begränsar mig på den här punkten har lett till viss oro ochosäkerhet. Många människor undrar om folkhögskolan behövs , om maninte kan klara denna verksamhet i vanliga kursgårdar som studieförbunden kandisponera. Många av folkhögskolornas huvudmän har hört av sig och frågat om manhar anledning att satsa på folkhögskolorna . Det ledde tiU att en utredningtUlsattes, som har att försöka svara på denna fråga. Ännu har utredningen intekommit så särskilt långt, men som ordförande i den kan jag deklarera att allasom vi i utredningen tagit kontakt med elever och lärare, olikasamhällsinstitutioner, inte minst huvudmännen, folkrörelserna - är av denmycket bestämda uppfattningen att folkhögskolorna kommer att behövas iframtiden lika väl som de har behövts och att det finns anledning församhället att slå vakt om denna för nordiskt utbildnings- och bildningsväsendeså specifika skolform. Jag viU gärna, herr talman, ha sagt detta från kammarenstalarstol i den mån det kan lugna någon av dem på huvudmannasidan som känner enviss oro . Vi är medvetna om den förändring som pågår, och viskall försöka ändra på förhållandena med hänsyn till de krav som ställs påskolformen, men ingen av oss upplever situationen som sådan att det skuUe varanågon risk för skolans framtid. Det svenska samhället, de svenskafolkrörelserna, den svenska folkbildningsvärlden kommer att också i framtidenbehöva folkhögskolorna. Det är en lång rad svårlösta problem somfolkhögskoleutredningen har att brottas med. Ett av dem ärrörelsefolkhögskolornas särskilda ekonomiska problem. De skolor som äger får ju sina kostnadertäckta antingen av staten eller också av huvudmannen -. Man kan hållaganska låga elevavgifter, och det är lättare att i konkurrens om eleverna fåelever tiU de skolor som har låga avgifter än till andra, där man med hänsyntill att huvudmannen inte har så mycket medel tvingas ta ut höga avgifter aveleverna. Folkrörelsernas skolor har stora skulder att bära på. Manhar byggnadsskulder på långt över 60 miUoner kronor, vilket leder till att manvarje år måste amortera stora belopp och betala höga räntor. Detta skallFolkrörelsesverige försöka bära. Det är en svår problematik, och därför är detangeläget att man kommer fram till en sådan lösning att organisationerna fårförbättrade resurser att fortsätta att driva sina folkhögskolor. Det är i ett par mindre frågor som debatten i kammaren har kretsat kring. Det har gällt den speciella behandlingen avSamernas folkhögskola. i sade att om inte Samernasfolkhögskola då det gäller undervisningen i språk får särskilda favörer vidlärartilldelningen så kommer det att bli allvarliga konsekvenser för skolansundervisning. Det är min bestämda uppfattning att det inte kommer att bli så.Jag viU erinra kammaren om att när det gäller tiUdelningen av lärarresurser tUlfolkhögskolorna har man en stor rörelsefrihet. Man får per elevoch vecka, och den resursen får man använda ungefär som man önskar. VUl man hastörre lärartäthet på något område, kan man ha glesare lärartäthet på annatområde. Det finns enligt utskottets mening ingen anledning att befaraallvarliga konsekvenser för . frågar varför man för denna folkhögskolaskall sätta ett tak när det gäller statsbidragsgivningen, vUket man inte görför de andra skolorna. Det finns ett skäl. Vi särbehandlar Samernasfolkhögskola i ett mycket väsentligt avseende; staten skjuter till det somfattas där inte de andra bidragen räcker. Det är den enda folkhögskola, vidsidan om den i , där särskild statsbidragsgivning förekommer. Dettabetyder att om man, när elevunderlaget för långa kurser viker, skulle dimensioneraupp Samernas folkhögskola ytterligare med statUga bidrag, så blir det andraskolor som får färre elever. Man kan alltså med en särskild insats här skapasvårigheter för andra folkhögskolor. Och svårigheterna är på sina håll så storanu att utskottet vill gå fram med största försiktighet och avvakta deundersökningar som utredningen kommer att företa. Jag har valt det här tillfället att anläggaen optimistisk syn på den svenska folkhögskolans framtid. UtbUdningsutskottetansluter sig till denna framtidssyn, och jag hemställer om bifall tillutbildningsutskottets förslag. HerrJONSSON i (fp); Jag noterade med tillfredsställelse attutskottets ordförande nämnde rörelseskolornas ekonomiska villkor och de mycketstora skuldbördor man dras med. Min följdfråga i det sammanhanget bUr välnärmast: Hur snart kan vi räkna med ett förslag från utredningen? Jag StäUerdenna fråga med tanke på det uppdrag utredningen att med förtur behandlarörelseskolornas ekonomiska problem och framför allt Däremot är jag inte nöjd med den motivering som herrAlemyr ger för utskottets yrkande om avslag på de motioner som vi har hemställtom bifall till. hänvisar till att det egentligen mest är småsakersom vi har reserverat oss till förmån för. Ja, låt vara att det ärstatsfinansiellt små saker - jag försökte faktiskt säga det i mitt förstainlägg men för den här skolan är detta av utomordentligt stor betydelse. Jag tycker det är ett ganska dåligt svar att hänvisa tillatt utredningar pågår och att man skall avvakta dem. De frågor som rör Samernasfolkhögskola har ju behandlats av sameutredningen, och vad vi hemställt om imotionerna och reservationerna är just vad utredningen föreslog. Med anledning av de anföranden som hållits här vill jagtillägga att när det gäller storsamhällets ansvar för en etnisk minoritetsgruppsom samerna måste vi, om de skall få praktiska möjligheter att lära sig sittmodersmål, ge dem en förstärkning. Argumentet att folkhögskolor har storrörelsefrihet genom att man kan använda relationstalet 2,2 när det gällerlärartäthet och göra omplaceringar är ganska rimUgt i fråga om vanligafolkhögskolor. Men här har vi en folkhögskola med två uppgifter - dels detvärkulturella, som jag nämnde i mitt första inlägg, dels de specifikauppgifterna att tillgodose de samiska ämnen som ställer alldeles speciellakrav. Jag vill understryka att stödet till Samernasfolkhögskola naturligtvis bara är en del av de åtgärder som behöver vidtagasför att den samiska kulturen skaU kunna leva vidare och utvecklas. Ansvaretligger till stor del på samerna själva. Men vi, storsamhället, måste stödjaaktiviteterna. Samerna har uttalat att Samernas folkhögskola intar en centralplats för samekulturen och då inte bara för språkutbildningen, även om den ären mycket stor och viktig del. Vårt ansvar att ställa resurser till förfogande härvidlagborde vara lika självklart som när det gäller t. ex. invandrarnas språk- ochkulturfrågor. Enligt de beräkningar som gjorts kommer Samernas folkhögskolainte ens att ha möjlighet att engagera en enda heltidsanstäUd lärare i samiska.Om utskottsmajorjtetens skrivning vinner kammarens bifall kan Samernasfolkhögskola inte uppfylla de tvärkulturella målsättningar som jag talat om. Här har vi alltså en möjlighet att i praktiskpolitik ge uttryck för det svenska samhällets stöd åt den samiska kulturen. Jagvill understryka att denna utgör ett viktigt inslag i det svenska samhäUslivet. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall tillreservationerna 1 och 2. FruMARKLUND (vpk): I början av sitt anförande redovisade herrAlemyr en ogynnsam prognos beträffande elevantalet vid folkhögskolorna. I detavseendet uppvisar Samernas folkhögskola en annan bild. Och detta liksom detfaktum att den folkhögskolan är ett riksintresse, vilket också har betonats härav flera talare tycker jag talar för att man inte , när skolanotvivelaktigt är inne i ett vUctigt utvecklingsskede, skall resa en praktiskspärr av det slag som den föreslagna begränsningen av dimensioneringeninnebär. sade att Samernas folkhögskola särbehandlasoch att staten skjuter till allt som fattas, men från finansiell synpunkt ärdet mycket obetydliga belopp som fattas. I de båda reservationerna tillutskottets betänkande har angivits hur litet dessa ekonomiska åtagandenbetyder. Men för skolan betyder de oändligt mycket. Om reservationerna vinnerbifall behöver inte skolan möta denna spärr och, som man på skolan självuppfattar det, detta hinder i sin utveckling. Samernas folkhögskola har utan tvivel en särprägel och ärinte minst en skola för en minoritet här i landet. I och med att vi är överensom det och erkänner denna sida av skolan har vi också erkänt att den harsärskild betydelse och därför borde behandlas på ett speciellt sätt, utan degränser som dras upp i utskottets betänkande. Att det här handlar om en spärr visas bl. a. av deuppgifter som i lämnade i sitt första anförande omskolöverstyrelsens dimensionering av de framtida insatserna. Där har man redannu, innan fattat beslut, tagit fasta på att Samernas folkhögskolaskall ha en verksamhet , och insatserna har dimensioneratsdärefter. Detta fungerar följaktligen redan nu som praktisk spärr. HerrCARLSSON i (c): Folkhögskolan, som vi nu diskuterar, är enskolform som många av oss här i kammaren har personliga erfarenheter av. Vi vetvad folkhögskolan betytt och vad den kan betyda också för dagens ungdomar ochderas framtid. Det är riktigt som utskottets ordförande sade, att densvenska folkhögskolan befinner sig i en ny situation genom att den skaUanpassa sig till det nya skol- och utbildningssamhälle som vi lever ochexisterar i. 1 dagens skolsamhälle, där eleverna har en nioårig grundskola ibotten och dessutom ofta någon form av påbyggnad, är folkhögskolan i vissutsträckning också en vuxenutbildningsskola. Den har därmed kanske tappat endel av betydelsen som bildningsskola, som den hade . Men många avoss här i kammaren som bara har haft en sexårig folkskola i botten och som harupplevt folkhögskolan som en påbyggnadsskola, tror ändå att det finns utrymmeockså för den gamla gmndvärderingen att folkhögskolan är en bildningsskola, därman får möjligheter till utblickar över tillvaron och inblickar i människansliv. Detta är inte minst betydelsefullt i som är så orolig om jag fåranvända det uttrycket som dagens tiUvaro ändå måste te sig för många av våraungdomar. Samernas folkhögskola torde ha kvar mycket av den gamlabetydelsen, eftersom många av de elever som söker sig dit har behov av enbättre skolunderbyggnad enligt det gamla synsättet. De har nämligen fortfarandeofta en mycket svag skolunderbyggnad som bakgrund. Den gamla kåtaskolan jaghar träffat lärare som har undervisat i den gav mycket knappakunskaper. Också dagens samer kan vittna om att den givit en dåligkunskapsstandard. Senast sistlidna sommar hade jag tillfälle att tillbringa entid i en samebys sommarviste i de norska fjällen. och hadedå tUlfäUe att resonera igenom de här problemen med samer. Efter dediskussionerna har jag all respekt och all förståelse för kraven på stöd tiUsamernas egen folkhögskola. Ursprungligen var folkhögskolan i avsedd endastför samer. Därvidlag har det skett en breddning; också andra elever kan nu sökasig dit. Men jag tror ändå inte att man skall använda den argumentering somutskottets ordförande anförde. Han sade att om man skulle ge Samernasfolkhögskola en särställning, skuUe man locka dit elever och därmed skapabekymmer för andra folkhögskolor när det gäller att rekrytera elever. Denargumenteringen tror jag vi skall vara ytterst försiktiga med. Jag tror att detär angeläget att också andra än samerna här i landet får en inblick i samernaskultur och samernas situation . Vi har ett ansvar för och en skyldighetatt se till att många blir orienterade om samernas situation som den ter sig och framöver. Samernas folkhögskola ger utöver undervisning i de vanligafolkhögskoleämnena en anpassning till samernas arbetsliv, kunskaper om deraskulturursprung och undervisning i det samiska språket. Det är en liten gruppdet rör sig om, men just därför att det är en liten minoritet, som har sittursprungsland i den svenska fjällkedjan, har vi ett särskilt ansvar ochanledning att ta särskild hänsyn till den. Det är av dessa skäl som det är såangeläget att de båda reservationerna tiU utskottets betänkande verkligen följsupp. Om vi viU ta på oss ansvaret och det skall vi göra att värna densamiska kulturen, finns det också anledning att ta ett krafttag här. Det har gjorts en utredning om den samiska folkhögskolan,och den har kommit fram tiU att Samernas folkhögskola bör bibehållas. På denpunkten råder det ingen tvekan. Men för att uppfylla målsättningarna förSamernas folkhögskola räcker det inte med att den bibehålls vi bör också geden goda arbetsvUlkor och goda arbetsmöjligheter. Vi bör göra det därför attskolan utgör en mycket betydelsefull institution till stöd för strävandena attbevara och utveckla den samiska kulturen. Skolan ger också enskUda samer enutbildning som är anpassad till deras egna önskemål och behov. Mot bakgrund avvad jag nämnde om deras UtbUdningen är detta en ytterst angelägen sak.Vidare sker utbildningen i en skolmiljö byggd på samiska traditioner, samiskttänkande och samiska värderingar. ligger mitt inne i det samiskaområdet. Jag tror att det är angeläget att man också tar det med i bilden. Medsin tvärkulturella utformning ger skolan det har redan sagts av och de samiska eleverna möjligheter till närakontakter med storsamhällets kulturmönster och värderingar. Vi skall inteavskärma någon. Om man får möjligheter att göra jämförelser och värderingar harman också möjligheter att beakta och uppskatta sin egen kulturs värde och sitteget folks betydelse. Detta sammantaget innebär att Samernas folkhögskolamedverkar till att ge de samiska eleverna en beredskap att med bevarande avsin samiska identitet - möta de krav som ställs på dem vid konfrontationen mediiya miljöer, nya arbetsuppgifter och nya umgängeskretsar. berederden också ungdomar från andra miljöer tillfälle att få kunskap om en kultur somär säregen, inte bara i utan i världen. De fårdärigenom möjligheter att vårda och ta ansvar för det värde som Ugger i densamiska kulturen. Det kan sägas att den samiska kulturen är en särart. Men vi har råd att värna om den, och vi har ett ansvar för attvärna om den . Det är med utgångspunkt från detta ansvar somjag, herr talman, kommer att rösta på de båda reservationerna tiU utbUdningsutskottetsbetänkande. HerrALEMYR (s): Jag är angelägen om att understryka att detinte finns ett ord i utskottets betänkande eller i mitt anförande somnedvärderar betydelsen av ett vaktslående kring samernas kultur. Det är intedet debatten gäller, utan därvidlag engagerar sig samhället på olika områden.Den här debatten rör sig om huruvida Samernas folkhögskola, som redan nu får enganska generös särbehandling, skall bli ännu generösare behandlad. 1 detsammanhanget har jag och utskottsmajoriteten tre partier inom utskottet ärhelt överens i denna fråga hävdat att en ytterligare förstärkning av samernassärbehandUng medför risk för att andra rörelseskolor förlorar elever, vilketkan leda tUl besvärliga avvägningsfrågor. Vi har mycket noggrant prövat alla argument som harframförts här , och jag kan i princip hålla med om allt som sagts. Det ärvärdefullt att det finns en institution av den här typen, där man kan slå vaktom den samiska kulturen. Men jag vUl understryka att många andra elever änsamer kommer till skolan, och om man öppnar möjligheter för ännu fler att kommadit på förmånliga vUlkor riskerar andra skolor med minskande elevunderiag attförlora elever och då hamnar dessa skolor i särskilda svårigheter. Det harvarit skälen till att vi föreslår kammaren att vänta ytterligare för attvi skall kunna se hur vi skall kunna angripa hela problematiken beträffanderörelsefolkhögskolorna och klara deras ekonomiska svårigheter. Jag viU svara på den fråga som i Alingsåsställde till mig om när man kan beräkna att folkhögskoleutredningen kommer attlägga fram förslag. Utredningen räknar med att lägga fram sitt betänkande, somskall omfatta huvuddelen av dess uppdrag . i (fp): Jag tackar för det senaste beskedet. ordförande säger att han i princip delar vår mening beklagar jag atthan inte följer upp den principuppfattningen med ett praktiskt handlande, somskulle kunnat innebära ett bifall till skrivningen i reservationerna. Jag hardock den avvikande meningen att det här inte bara är en skolfråga utan likamycket en kulturfråga. Vad skulle hända, frågar , om vi särbehandladeden här skolan? Jo, säger han, då kommer vi att få särbehandla varje skola. Menvi har redan särbehandlat folkhögskolan i genom att ge den extratilldelning vad avser den samiska slöjden. Vi har redan tagit ett halvt steg,och vi - motionärer och reservanter - anser att man bör ta det steget fulltut. Vi menar att man här har en skola med speciella villkoroch fömtsättningar och att det gäller att ge den så goda möjligheter sommöjligt. Vi tycker att det är viktigare än att här framträda som hurtigaprincipryttare. i (c): Den samiska folkhögskolan i kan barata emot ett visst begränsat antal elever. De samiska eleverna har självfalletförtur till de platser som finns, och endast i den omfattning platser blirlediga kan dessa ställas till förfogande för andra elever. Det innebär att defarhågor som utskottets ordförande hyser är ganska överdrivna och obefogade. Låt mig bara tillägga att det beträffandeämnet slöjd tiUämpas andra lärartäthetsbestämmelser i skolorna över huvud tagetän när det gäller ämnena i övrigt. Samernas folkhögskola får alltså inte på denpunkten någon utpräglat förmånlig behandling. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 1 av och i AUngsås, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer utbUdningsutskottetshemställan i betänkandetnr 21 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av och herr Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan, dels reservationennr 2 av och i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Alingsåsbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 21 punkterna 7 och 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 2 av och herr Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 23 med anledning av motioner angående teckenspråket. 1 detta betänkande behandlades motionerna 1974:734 av fröken () och iLane-Herrestad (c), 1974:735av i (c) samt 1974:744 av m. (vpk) vari hemställts att i syfte att bereda de döva en förbättradservice hos regeringen skulle anhålla om snara åtgärder för att åstadkomma enutvidgad användning av teckenspråket. 1. att riksdagenbeträffande översyn av läroplanen för specialskolan skulle avslå motionen1974:734 yrkandet 1, 2. att riksdagenbeträffande ändring av specialskolstadgan skulle avslå motionen 1974:734yrkandet 2, 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:735, 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:744. Reservation hade avgivitsbeträffande åtgärder för att utvidga användningen av teckenspråk av (vpk) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1974:744 hos Kungl.Maj:t begärdeskyndsam utredning och förslag om åtgärder för att utvidga användningen avteckenspråket. (vpk): Vid utbildningsutskottets betänkande nr 23har fogats en reservation gällande ett utvidgat användande av teckenspråk. Jagber att få yrka bifall till den reservationen, ett yrkande som jag vUlunderstryka rned några kommentarer. Att vara döv innebär att vara utestängd från mångaaktiviteter i samhället.