prot · FX0951 · 1974-12-31 00:00:00 — Denminnesgode riksdagsledamoten kanske kommer ihåg när jag i månad1965 första gången agerade i det gamla . Jag gjorde migvisserligen inte skyldig till så grova övertramp som gjorde isitt första inlägg, men min värderade riksdagskamrat kom mig iaUa fall till hjälp och redde upp det hela. har hjälpt herrLundgren. Skadan blir väl inte sä svår för sedan vi har lyssnattill sakliga inlägg. Jag vUl bara ha tillrättalagt ensak i sista replik. Han nämnde om det fördubblade stödet tillfolkrörelser och frivilliga organisationer. Det skall vi inte tacka socialdemokraternaoch regeringen för. Det skall vi tacka oppositionen för, som har motionerat ochtryckt på så att dessa organisationer har fått ett fördubblat stöd. Rätt skallvara rätt. HerrWÄRNBERG (s); Jag är i väldigt tacksamatt han rättat mig. Det var naturligtvis orättvisa skatteavdrag jag menade,vilket inte hindrar att det i något sällsynt fall också finns orättvis skatt. Om man vill nå ett visst mål så kan det ibland vararimligt att ta till skatteavdrag typ det Wigforsska, typ investeringsfonder,typ investeringsavdrag - men ibland också att gå den andra vägen,anslagsvägen. Jag har en bestämd känsla av att det finns borgeriiga motionersom yrkat på att det skulle utgå ett anslag - i stället för ettinvesteringsavdrag - till dem sominvesterade och inte hade någonting att ta utav. I det här speciella fallet tror jag atl om man genomfördeavdragsrätt för gåvor och man kan då inte bara håUa sig till frågan omreligiösa organisationer och andra ideella organisationer utan måste ta med ettganska vitt fält så skulle man i första hand skapa ett skattebortfall. Inågon mån skulle organisationerna få mera pengar, det kan jag hålla med om, menjag tror att det skulle slå mera på skattebortfaUet. Det skulle minskasamhällets möjligheter atl ge stöd. Det här kan vara en avvägningsfråga. Densocialdemokratiska linjen är att en glad givare skall finnas utan att man skallfå detta skatteunderstöd. Det kan vara fel, men jag anser att skatteberedningenkommer att ta ställning till detta när den granskar alla avdrag som finns. Detär beredningens uppgift. Det är detta som gör att det här ligger två förslag. Vi harlitet olika uppfattningar om vem som skall granska avdragen. Sedan vill man på den borgerUga sidan ha en viUeyttringatt avdrag skall finnas, medan vi inte vill ha någon viljeyttring aUs i den härfrågan. Man säger att vi har varit emot avdrag, men eftersom skatteberedningenskall granska allt detta så får den granska även avdragen. Avdragsrätt för gåvor till allmännyttiga ändamål, m. m. HerrLUNDGREN (s): Den andemening lade in i mittanförande om den som tjänade var att jag ansåg, att dennamänniska skulle vara en knöl. Jag vet nu inte varför folkpartister skall troatt socialdemokrater anser att människor som tjänar är knölar.Jag förstår inte varifrån har fått detta. Men är det bra attvi fick höra att inte heller tycker att vederbörande är en knöl.Då är den saken klar. Ändamålet är viktigast, säger , Ja, vi är överensom att dessa organisationer skall ha ett rejält stöd. Men vi är fortfarandeoense när det gäller att låta stödet gå via orättvisa avdragssystem. Till vill jag slutligen säga, att jag ärtacksam för det betyg som han gav. Hade sagt att jag hadegjort en bra insats här då hade jag blivit djupt deprimerad. När herrFridolfsson säger att det gått snett för mig och att jag gjort en dåUg insatsdå är jag övertygad om att det är ett bra betyg. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av i m. fl.,och förklarades den förta propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 10 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av i m. fl. Realisationsvinstbeskattningen vid avyttring av fastighet Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkställdes.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 163 Nej - 163 Då sålunda de avgivna rösterna varUka delade, nedlade herr förste vice talmannen i rösturnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på herr förste vice talmannens anmodan () ururnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionensinnehåll bifaUit utskottets hemställan. §17 Realisationsvinstbeskattningen vid avyttring avfastighet Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av motioner angåenderealisationsvinstbeskattningen vid avyttring av fastighet, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1974:102 av i m. fl. (fp) varihemställts att överlämnade motionen - innefattande yrkande om uppskovmed realisationsvinstbeskattningen vid försäljning av egnahemsfastighet pågrund av byte av bostadsort tUl realisationsvinstkommittén för beaktande, 1974:274av m. fl. (s), 1974:369av m. fl. (s), 1974:604av i Stenkyrka m. fl. (c, s, m, fp), 1974:627 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen begärde att Kungl. Maj :t lade fram förslag om ändrade regler förrealisationsvinstbeskattning vid byte av bostadsorl samt 1974:962av () och (). Utskottet hemstäUde att skiUle avslå 1. motionen1974:102, 2. motionen1974:274, 3. motionen1974:369, 4. motionen1974:604, 5. motionen1974:627, 6. motionen 1974:962. Reservation hade avgivits av herrar i (m)och NUsson i Trobro (m) vilka ansett att utskottet under I och 5 bort hemstäUa, att med anledning av motionerna 1974:102 och1974:627 hos Kungl. Maj :t begärde att förslag framlades om sådanändring av realisationsvinstbeskattningen att uppskov med beskattningen kundemedges vid försäljning av villafastighet som var föranledd av byte av bostadsort. HerrMAGNUSSON i (m): Detta betänkande behandlar en del motionermed begäran om förändringar i realisationsvinstbeskattningen vid avyttring avfastighet. Ett par motioner har tagit upp ett speciellt problem, nämligenrealisationsvinstbeskattningen vid försäUning av villafastighel i anledning avbyte av bostadsort. Denna fråga har varit uppe tUl behandling,och det finns alltjämt ett mycket stort behov av ändring på detta område. Manhar stor anledning att rätta till förhållandena med hänsyn tUl att det juförekommer en ganska stark röriighet ute på arbetsmarknaden någonting som manockså bör understödja. Ett alldeles särskilt behov har uppstått under de senasteåren på grund av det beslut som har fattat om utflyttning av en heldel ämbetsverk till landsorten. Det är klart att många därför finner anledningatt byta bostad och kanske säUa sin fastighet här i . Den vinst som uppstår vid en sådan här försäUning blir juhelt fiktiv, då pengarna går åt för att skaffa en fastighet på den nyabostadsorten. Det är därför som vi menar att det vore rimligt att man fick etluppskov med beskattningen. är det väl riktigt att en utredning pågår, och det ärmöjligt att den kommer att ägna sig åt detta problem utskottsmajoriteten harju den förhoppningen. Men med hänsyn tUl att vi så länge hållit på med den härfrågan har i Trobro och jag ansett att man bör visa en reaktionfrån sida och begära att frågan skyndsamt måtte bU föremål förbehandling av någon utredning. Med dessaord, herr talman, ber jag att få yrka bifall tUl reservationen. Realisationsvinstbeskattningen vid avyttring av fastighet Under detta anförande övertog herr andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrWÄRNBERG (s): Utskottet Uar mycket litet gått in påsakfrågorna. Motiveringen härtUl är att praktiskt tagel alla dessa frågor förnärvarande behandlas av realisationsvinstkommittén, som skall slutföra sittarbete . Då kommer alltså de allra flesta frågorna att aktualiseras.De frågor som inte aktualiseras av utredningen kommer ju ändå alt få ettunderlag för bedömningen. Därför har utskottsmajoriteten menat att det i daginte finns någon anledning atl bryta ut enskUda frågor och försöka få enändring tUl stånd, även om det i något fall kan vara motiverat med ändringar,både i skärpande och i uppmjukande riktning. Utskottet har då ansett attriksdagen skall avslå motionerna och avvakta det förslag somkommer från realisationsvinstkommittén. När nu i ändå har tagit upp en fråga,skall jag bemöta den något. När det gäller egethem är det ingalunda så somreservanterna säger, att man beskattar fiktiva vinster. Då man skall få fram omnågon vinst har uppstått, får ju tUl inköpspriset läggas en indexuppräkning,som gör att hela penningvärdeförändringen är fri från skatt, och dessutom skerett påslag på . som man inte behöver skatta för. De vinster somsedan blir kvar skall belastas med vanlig skatt intill . Realisationsvinstbeskattningen vid avyttring av fastighet Det är alltså enligt min uppfattning inga fiktiva vinstersom beskattas utan verkUga vinster, eftersom vi tar hänsyn tiUprisförändringarna och dessutom ger en säkerhetsmarginal på per årsom vederbörande har innehaft huset. Om man flyttar från en dålig ort där huset inte är mycketvärt, får man ingen vinst. Om man flyttar från en ort med ett vanligt prislägeupp tUl en storstad, där prisläget är så mycket högre, då räcker inte pengarnatUl för att köpa den nya vUlan, det erkänner jag. Men å andra sidan får man enförmögenhetstillgång som är värd så oerhört mycket mera, och då vore det välorimligt om man dessutom skulle få avdrag eller vad del är fråga om. talasdet visserligen bara om uppskov, men måste det väl ändå bli något slagsavdrag. Jag yrkarbifall till skatteutskottets hemställan. i (m): Det ligger väl en hel del i vad om de fiktiva vinsterna. Men jag framhöU ju att verkningarna blir sådanaatt det uppstår bara en fiktiv vinst genom att vederbörande måste skaffa sig enUknande bostad på den nya bostadsorten, till vilken han flyttarutan att själv önska det. Det var därför jag viUe göra gällande att när nuvederbörande tvingas flytta tUl en ny bostadsort och där måste skaffa sig en nybostad är det rimligt att det försäljningsbelopp som han har fått på den gamlaorten inte blir föremål för någon beskattning, då han i alla fall måste användahela beloppet för att skaffa sig en liknande bostad på den nya orten. Det ärbara detta vi tvistar om. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 5 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i och NUsson i Trobro,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkterna 1 och 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar i och NUsson i Trobro. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Boråsbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 18 Föredrogs betänkande Nr 12rörande vissa inrikes- och charterflygfrågor Jordbrukspolitiken, m. m. Nr 4 i anledning av propositionen 1974:1 i vad avser vissaför flera huvudtitlar gemensamma frågor jämte motioner Nr 6 i anledning av i propositionen 1974:1 bilaga 13gjorda framställningar rörande invandringspolitiken jämte motioner Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 19 Jordbrukspolitiken, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 6 i anledningav motioner angående jordbrukspolitiken, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1974:125 av m. fl. (fp) angåendejordbrukspolitiken, såvitt nu var i fråga (punkterna 1 -4 och 6), 1974:232 av () vari, såvitt nu var i fråga(punkten B), hemställts att skuUe besluta att hos Kungl. Maj:tanhålla om tiUäggsdirektiv till 1972 års jordbruksutredning att framläggaförslag i syfte att främja alternativa jordbruksmetoder, t. ex. biodynamiskaodlingsmetoder, i enlighet med vad som anförts i motionen, 1974:236 av herrar Josefson (c) och Fågelsbo (c) angåenderationaliseringsstödet till famiUejordbruk, 1974:507 av m. fl. (c) angåendejordbrukspolitiken, såvitt nu var i fråga (punkterna 1 ae, 2 b och c, 3 a, b och d), 1974:515 av m. fl. (m) om vidgad rätt tUlrationaUse-ringsstöd åt jordbruk, 1974:516 av m. fl. (m) om en översyn avmetodiken vid beräkningar av lantbruksföretags lönsamhet, 1974:519 av m.fl. (m) om samordning avjordbrukspolitik och naturvärdspolitik, 1974:532 av herrar () och () angåendeden inhemska proteinproduktionen, 1974:811 av i Holmgården m. fl. (c, m) omvidgad rätt för jordbrukare till ralionaliseringsstöd, m. m., 1974:816 av m. fl. (m) om vidgad rätt förjordbrukare tiU driftslån enligt rationaliseringskungörelsen, 1974:1094 av m. fl. (m) om åtgärder för atttrygga en framtida livsmedelsförsörjning, 1974:1098 av herrar () och i (fp)om upphävande av förbudet mot stöd till deltidsjordbruk, m. m., såvitt nu Jordbrukspolitiken, m. m. var ifråga (punkterna I och 3), 1974:1100av m. fl. (c) om främjande av deltidsjordbruk, 1974:1114 av herrar i (s) och ()angående besvär över lantbruksnämnds beslut om markförsäljning, 1974:1469 av m. fl. (m) angående jordbruketskapitalförsörjning, 1974:1476 av i (c) om ökad statligrådgivning åt jordbrukare samt 1974:1482 av i (fp) angåendejordbrukets kapitalbehov. Utskottet hemställde att skulle 1. som sin meningge Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört angående tilläggsdirektiv till1972 års jordbruksutredning, 2. hemställa att Kungl. Maj:t till jordbruksutredning överlämnademotionerna 1974:125,yrkandena 1-3 och 6, 1974:507,yrkandena 1 ae, 2 b och c, 3 a och d, 1974:532, h. 1974:811, i. 1974:1094, yrkande 3, 1974:1098, yrkandena 1 och 3, 3. lämnautan åtgärd motionerna 1974:125,yrkande 4, 1974:232,yrkande B, och 1974:1094,yrkandena 1 och 2, 4. anse motionen 1974:507,yrkande 3 b, besvarad med vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av () som ansett att utskottet under 3 b bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj i till känna vad reservanten anfört ianledning av motionen 1974:232, yrkande B. HerrLARSSON i (c): Jag förutsätter att kammarens ledamöter haröverseende med mig, om jag nu inte utnyttjar alla de som jag ärantecknad för på talarlistan. Trots att förevarande i stort sett enhälligautskottsbetänkande inte är särskUt omfångsrikt har det ändå ett ganskaomfattande innehåll. Det finns kanske anledning att här peka på det ganskaovanliga förhållandet att utskottets hemställan utmynnar i någon form av bifalltUl inte mindre än 32 motionsyrkanden. Det är ju inte alla utskottsbetänkandensom har det innehållet. Låt mig här ge en mycket kort presentation av detsamma. beslut rörande riktlinjer förjordbrukspolitiken var ingalunda enhälligt. På många punkter var meningarnadelade. Det fanns också väl formulerade och angelägna målsättningar. JagtUlåter mig här att citera en, som jag läser från s. 5 i utskottets betänkande;"Enligt de mål för politiken som därvid uppställdes skall jordbruketåstadkomma en produktion av önskad storlek till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad som det skall vara möjligt för dem som ärsysselsatta inom jordbruket att få del av den allmännastandardstegringen." Om denna allmänna målsättning rådde inte särskilt delademeningar. Däremot fanns det många olika uppfattningar om hur man skulle nå detangivna målet. har det inte minst när det gälltförsörjningsgraden samt jordbrukens storlek och rationaliseringskungörelsenöver huvud taget funnits många uppfattningar uttalade i motioner tUl riksdagen.Dessa uppfattningar har haft en ganska entydig inriktning. Man har varnat fören nedskärning av landets självförsörjning och för kriser som kunde komma attförändra de synsätt som var rådande vid målsättningen 1967. har detemellertid hunnit hända en rad saker ute i världen. Dels har vi fått uppleva enenergikris, dels har vi fått uppleva brist på livsmedel i en värld med växandebefolkning. Dessutom har det inträffat i det svenska parlamentet att vi fåttett jämviktsläge. Olika faktorer tUlsammans har inneburit att dessa mångamotionskrav nu har kunnat behandlas i en något annan form . tUläggsdirektiv tUl den sittande jordbruksutredningenangående jordbrukets rationalisering, rörande bl. a. familjejordbruk ocUdeltidsjordbruk, åtgärder för uppbyggnad av katastroflager av spannmål ochandra livsmedel för snabbt utnyttjande vid akuta livsmedelskriser, krav pä översyn av reglerna för rationaliseringsstödet isyfte att inrikta detsamma efter principen om ett successivt uppbyggande avmindre enheter tUl bärkraftiga famiUejordbruk, förslag till i syfte atl främja naturvård ochlandskapsvård genom åtgärder inom jordbrukspolitikens ram, krav att jordbrukspolitiken utformas med hänsyn till denglobala livsmedelssituationen och det förändrade läge som inträtt genom denpermanenta brist på energi som kan förväntas , krav om att all jordbruksjord och åkerjord och allabetesmarker som lämpligen kan brukas och vidmakthållas skall utnyttjas förlivsmedelsproduktion, krav på att alla åtgärder som syftar till att brytasambandet mellan jordbruk och skogsbruk eller som på något sätt försvårardriften vid kombinerade jord-och skogsbruksföretag skall awisas, förslag om atl god jordbruksjord så långt möjligt skyddas mot Jordbrukspo litiken, m. m. Jordbrukspolitiken, m. m. exploateringför tätbebyggelse och vägbyggen, förslag om att de kostnader som uppstår i samband medexport av jordbruksprodukter som måste ske tUl lägre priser än som gäller ilandet i princip skall bäras av hela folkhushållet genom staten, förslag om att nya överläggningar tas upp med EG-ländernasrepresentanter för att söka bibehålla den svenska livsmedelsexporten till EG, krav pårätt att successivt bygga upp bärkraftiga jordbruk, förslag omannat kalkyleringssystem för rätt tUl statlig kreditgaranti. En del motionärer kräver samordning meUan jordbrukspolitikoch naturvårdspolitik, att kulturiandskapets bevarande erkänns som ensamhäUelig uppgift för jordbruket, att kommunala markhushållningspla-ner medmarkens kvalitativa egenskaper som utgångspunkt utarbetas, att ingenytterligare nedläggning sker av odlingsvärd åkerjord med hänsyn tUl detinternationella försörjningsläget. Den här uppräkningen kan synas enformig. 1 någon månkuggar motionerna in i varandra och i någon män är det fråga om upprepningar.Jag tycker nog ändå att det finns anledning att som bakgrund förriksdagsbeslutet repetera vad olika motionskrav går ut på. Här finns tankar om möjligheterna för att blisjälvförsörjande i fråga om proteinprodukter. Det finns framstötar som ärspecialinriktade på . Så t. ex. reses krav på sådana ändringar avreglerna för rationaliseringsstöd till jordbruket, att effektiva stödåtgärderför ett långsiktigt bestående jordbruk kan sättas in även i de inre delarna avNorrland, att formerna för rationaliseringsslöd ändras så alt alla typer avenskilda förelag i princip blir jämställda vid prövningen och så attkombinerade företag med t. ex. jordbruk, skogsbruk och turistservice betraktassom en enhet, atl jordhävdslagen och dess tillämpning görs till föremål föröversyn i syfte att åstadkomma ett effektivare skydd mot nedläggning ochvanhävd av odlad jord. Det finns också krav om att B-stödet förändras så attnuvarande åldersgräns slopas och brukarebegreppet ges sådan tolkning att hustrusom arbetar i jordbruket blir jämställd med mannen. Vidare finns krav på attrationaliseringskungörelsen skall ändras så att driftslån till jordbrukare kanmedges i vidare omfattning än nu för investeringar som syftar tUl bättrearbetsförhållanden eller rationellare drift. Del här är en ganska rik flora av krav på förändringar,och det finns ytterligare många sådana yrkanden som jag sagt drygt 30stycken. Sist men inte minst kanske jag skall nämna kravet på tillgodoseende avkapital- och kreditbehovet, en snabb utredning om kapitalbehovet samttillskapande av möjlighet till långfristiga lån och bunden ränta förjordbrukare med nystartade jordbruksföretag. Jag skall inte trötta kammarens ledamöter med ytterligareuppräkning. Tillåt mig bara att säga att utskottets sammanfattande bedömning avdessa frågor finns i utskottsbetänkandet. Del som kanske har speciellt intressei sammanhanget är följande uttalande av utskottet: "Även om vissa ändringar, vUka befunnits särskiltangelägna, har genomförts finns det enligt utskottets meningskäl alt nu göra en mera allmän översyn över rationaliseringspoliliken. Dettakan vara motiverat av den förändring jordbruket genomgått sedan närmastföregående översyn, liksom även av den förändrade roll i samhället somjordbruket kan ha erhållit till föUd av utvecklingen. Den ändring i denallmänna politiken som kännetecknas av en ökad betoning av regionalekonomiskasynpunkter har redan lett tUl ett tilläggsuppdrag åt 1972 årsjordbruksutredning." Utskottet finner det alltså nu naturligt "------ attden av utskottet förordade mera allmänna översynen över helarationaliseringspolitiken även hänskjuts till jordbruksutredningen, varsdirektiv därför bör vidgas i angiven riktning. Översynen bör ske med beaktandeav de erfarenheter som vunnits i det hittillsvarande rationali-seringsarbeletoch göras allsidig och förutsättningslös. Det är önskvärt att nu ifrågavarandeutredningsarbete kan bedrivas snabbt. Utredningen bör här liksom i fråga omutredningsområdet i övrigt ha möjlighet att lägga fram delbetänkanden," Detta är den sammanfattande bedömningen från utskottetssida, och vi har med mycket stor glädje kunnat notera atl det råder enighetkring den. Det finns ett par motioner som hör till samma ärendegruppsom den jag berört men som utskottet inte kunnat enas om att föra tillutredningen. I reservationen som är fogad tUl utskottets betänkande har dettaockså påpekats. Jag vUl också nämna något om den motion som rör krav påutredning även i vad gäUer andra former av jordbruksdrift än de traditionella -den syftar till jordbrukstekniska former som inte tar i anspråk så mycket energioch handelsgödsel. Det rådde i och för sig inte så starka motsättningar kringden här frågan i utskottet, men utredningskravet bars upp av en argumentering imotionen som utskottets majoritet inte ansåg sig kunna ställa sig bakom vilket var en förutsättning för att hänvisa motionen till utredning. Det fannskanske också den bedömningen att dessa något speciella och mer krävandeutredningsuppdrag skulle läggas i händerna på någon speciell expertgrupp; dettavar min personliga bedömning. Jag skulle dock vilja påstå atl jag har utskottet bakommig om jag säger att vi är litet tveksamma, huruvida vi genom del storatUläggsupp-drag som vi här ger jordbruksutredningen inte löper risken att lastapå utredningen alltför många uppdrag, så att arbetet därigenom kan fördröjas,vilket naturligtvis vore ett resultat som vi helst av allt skulle viljaförhindra i stället för att åstadkomma. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemstäUan i betänkande nr 6. Jordbrukspo litiken, m. m. HerrENLUND (fp); i har redan nämnt att ettstort antal motioner med en mängd önskemål behandlas i jordbruksutskottetsbetänkande nr 6. Jag vUl här säga några ord om dels en partimotion och delsnågra enskilda motioner från där önskemålen i stort sett och ikorthet kan sammanfallas sålunda: Vi vill ha till stånd de förändringar i densvenska jordbrukspolitikens inriktning som kan motiveras av föUande treomständigheter: Denförändrade situationen på världsmarknaden och bristen på Jordbrukspolitiken, m. m. Det torde numera stå ganska klart för de flesta överskottsländeratt det inte är möjligt att skära ned den egna produktionen i förlitande på atti framtiden mera permanent kunna köpa livsmedel på världsmarknaden. Med deframtidsutsikter vi har bör vi nu vara mycket försiktiga när det gäller attskära ned den odlade arealen i - naturligtvis bortsett från de mindrearealer med mycket dålig jord, som dock här och var ännu brukas.