prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Vad som kommerall hända med hushällssparandet -och vad som i verkligheten händer - ärav myckel slor vikt vid bedömningen av den kommande ekonomiska ulvecklingen,eftersom sparandel direkl påverkar efierfrågeuivecklingen och gör del med sloreffekl. Tilldella kommer att bristen på kunskap om orsakerna till förändringar isparbeteendei är besvärande stor. Vi politiker - inklusive finansminislern -lika väl som ekonomerna kan bara komma fram till mer eller mindre välkvalificerade gissningar och ofta motstridiga förklaringar. Omorsaksförhållandena har vi inte någon säker kunskap. Delär della vi i ulskoltsmajorileten vill göra något åt när vi föreslår ifinansutskottets belänkande nr 33 att hos Kungl. Maj:l skall anhållaom en uiredning av del enskilda sparandel. En sådan uiredning skall ha lilluppgift att utarbeta säkrare meioder all mäta hushållssparandet - den metodiksom används i nationalräkenskaperna är behäftad med en rad allvarliga felkällor- och att klarlägga hushållssparandels siruklur. En huvuduppgift skulle ocksåvara att belysa orsakerna till den registrerade ökningen i sparandel. Förnågra år sedan var - såsom nämnts av - också finansministern innepå tanken att en sådan sparundersökning borde göras. Men ändrade hanmening - del skulle bli för dyrt. Finansministern var även nedslagen av altprovundersökningarna pekade på en rad svårigheter. Vi är övertygade om alldetta beslut var förhastat. Man kan - det säger bl. a. en grupp velenskapsmänpå som sysslat med dessa frågor - förbäliraundersökningsmetoderna. Och värdet av mera exakta kunskaper är så avgörande attkostnadskälen inte bör få avskräcka. Jaghade också tänkt åberopa en undersökning av , men den harredan ulskotlels ordförande rätt ingående redovisal, så jag hoppar över den.Jag vill på den punklen hell inslämma i vad sade. Vihar vidare pekal på att möjlighelerna lill alt upprätta frivilligakon-junklursparkonion bör undersökas av den allsidigt sammansatta utredningsom vi begär. 1 moiion 143 har framförts värdefulla uppslag lill sädana ålgärder.Självfallet är det inte hushållens roll au föra konjunk- lurpolitiken i del härlandet - del är i stället slaismakternas uppgift all svara för dekonjunkturpoliliska insatserna. I del perspektivet skulle från slaismakternassynpunkt inrättandet av frivilliga konjunktursparkonion kunna utgöra envärdefull kompleileringav nuvarande arsenal av tillgängligakonjunkturpoliliska ålgärder. Med dylika konton skulle man få en metod att sugaupp sparande under högkonjunkturer och att sedan förvandla det i konsumtionunder lågkonjunkturlider. Delär angeläget all snabbi komma i gång med den uiredning som uiskoiiel begär. Densiarka infialionsulvecklingen har inneburit betydande oräiivisor molsmåspararna, eftersom prisstegringarna under fiera år översligii bankränian.För många har della därtill fåll den orimliga effekten all en direklkapilalförlusi blivii inkomsibeskailad. Glädjande nog kommer den senareeffekien för siora grupper au bli avlägsnad genom den höjning av sparavdrageisom ingår i Hagaöverenskommelsen. Detta krav har vi drivit fränvärt häll, och vi betraktar det som en slor framgång för småspararna alt enfördubbling av avdraget nu kommer all ske. Delfinns emellertid många andra aspekter som behöver belysas, t. ex. de snabbakastningarna i hushällssparandet i förhållande till konjunkturen och till denekonomiska politiken, småspararnas psykologi - är del återbäringen, den störreekonomiska handlingsfrihelen eller möjligheten au få lån som stimulerar lillsiörre personligi sparande? - och inte minst inflationens återverkan påsparandet. Del är därför angeläget att vi skaffar oss en bällre kunskap snabbi. Jag ber allfå yrka bifall lill ulskollets hemställan. Utredningom det enskilda sparandet m. m. Underdetta anförande överlog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Jag är såsom molionär givelvis myckel lillfredsslälld med attfinansutskoliei nu hemsiäller om bifall lill molionen 937 omutredning av del enskilda sparandels omfattning, karaktär och utveckling ochhar därför ingen anledning all närmare utveckla hur vi länge intresserat ossför denna fråga. Med anledning av vad som har framförts här vill jag dockunderstryka elt par saker. Enligtreservanternas åsikt råder del inga delade meningar om önskvärdheten av attbättre klarlägga hushällssparandet, och så långt är alltså allt väl och allaöverens. Men ulskollets hemställan har bl. a. en utgångspunkt i all vi iniekänner till vad som är hushållssparandels andel i det enskilda sparande som viregistrerar. I della ingår också ideella organisationer, fackliga organisationer,småföretag och andra, vilkas spar-moiiv, sparbeslul och sparmöjligheler är heltandra än de enskilda hushållens. Här behövs alliså en ulredande verksamhet föratt klariägga själva begreppets innebörd. Utredningom det enskilda sparandet m. m. Vidareanför reservanterna all har haft svårigheter medintervjuundersökningar, vilkel är riktigt. Del är å andra sidan inte ett skälför att avslå från all försöka finna bättre metoder. Tvärtom är det ett skälför en uiredning av del slag som utskottet här begär. Reservanternahänvisar för del iredje lill möjligheten all komplettera den nuvarandekreditmarknadssialisliken och lill alt nu ärsysselsatt med detta. Kreditmarknadssialisliken kan nu aldrig ge oss elllillräckligl bra finanspolitiskt mått i delta sammanhang. Dels registreras juhärvidlag mer eller mindre tillfälliga likviditeisöverskoil som i dagenssamhälle i ökad utsträckning passerar kreditinstituten, dels sker ,sannolikt i större utsträckning än tidigare, del enskilda sparandel i andraformer än dem som krediimarknadsstatistiken registrerar. Delär alltså, för del fiärde, inie fråga om all ge siaiisliska cenlralbyrånsarbeie en överbyggnad ulan helt enkelt att klara ut de begrepp som delgäller-och formerna för all pä eil bällre säll mäta det enskilda sparandel. Enuiredning som lar i anspråk nationalekonomisk, statistisk, kredil-marknadsieknisk,sociologisk och kanske även siaisveienskaplig expertis skulle kunna ge ossbetydligt bällre instrument för finanspolitiken. Jag vill med delta, herrlalman, yrka bifall till utskottets hemställan. Hen (): Jag vill ge herr rätt i all när vi talar om del enskildasparandel sä inbegrips ju däri mer än vad som anses vara hushållssparande. Sålångt är vi överens. Mennär nu och dess arbetsgrupp har gett sig i kast medoch försöker komma lill rätta med dessa begrepp, har vi reservanter ansett alldel kan vara lill fyllesl i den här siluaiionen. Vi bör avvakta och se om detcenirala slalistiska verket klarar detta i och för sig inlressanla spörsmål. Vadvi alltså förväntar oss är all förbättrade undersökningsmetoder skall kunnakomma fram. Vi instämmer också hell i den mening finansminislern anförde 1973,när han ansåg att provundersökningarna inte skulle följas av någon huvudundersökning,eftersom den metoden grundar sig på osäkra intervjuer med stort bortfall. Delmåste vara rikligare all ha som utgångspunkt bankernas konloregisler och andraregister som kan finnas. Om man går den vägen, borde det också finnas bällremöjligheter att frän det enskilda sparandet särskilja hushållssparandet. Delhar i debatten anförts all vi gissar oss till orsakerna lill allhushållssparandel under vissa perioder ökar och under andra perioder minskar.Jag är ganska säker på alt även om man skulle få en uiredning, som majoriteteni ulskollet här vill ha, så är man därmed inte beijäni för framliden. Man veländå inte t. ex. vilka psykologiska faktorer det blir i framliden som gör atthushållen spar mera pengar under viss lid eller att man tar ul sina sparmedel.Även 1975 gör en sådan uiredning,har vi icke fått något klart belägg för vilka faktorer del är som påverkarsparandet låt oss säga . HenAF (): Vi är alltså hell överens om behovet. Det enda som skiljer herrEkströms och min bedömning är i vilken utsträckning vi kan anse del arbetestatistiska centralbyrån lägger ned på all förbälira krediimarknadsstatistikensom tillräckligt. Jag menar all del inte är del, eftersom statistiskacentralbyrån ju bara sysslar med en del av problemet, med en del av den mätningsom vi bör försöka förbättra när del gäller det enskilda sparandet i desshelhet. Det är kanske egentligen den enda skillnaden oss emellan i den härfrågan. Utredningom det enskilda sparandet m. m. HenÅSLlNG (c): Jag vill göra en liten kommentar lill inlägg sompräglades av pessimism inför möjligheten att genom analys och uiredning ocksådra lärdomar för framliden. Jagär för min del avgjort optimistisk beträffande möjlighelerna härvidlag. Det ärändå så all vi nu befinner oss i elt myckel intressant skede när del gällerhushållssparandels utveckling. Vi har intressanta erfarenheter att se tillbakapå under 1970-talel och vi har en oroande inflation. Delär många faktorer här som skulle förtjäna alt närmare analyseras i en utredningav den art som utskottsmajorilelen skisserat, och jag tror all delerfarenhelsmaierialel skulle vara av stort värde för konjunkturpolitik ochallmän ekonomisk politik även fram mol 1980-lalet, Överläggningenvar härmed sluiad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemtällan i betän kandet nr 33 röstar ja, den det ej röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröslningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 164 Nej - 164 Nr 125 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, nedlade herr förste Onsdaeen den ''talmannen i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herr förstevice talmannens anmodan () ur urnan upptog den ena --------------- ---- avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Översyn av Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bi- konkurslagstiftning- fallit reservaiionen av m. fl. §13 Föredrogs ' belänkanden Nr34 i anledning av motion om minskning av statligt och kommunallegenregibyggande Nr 35 i anledning avmolioner angående dataverksamhel Nr30 i anledning av molioner om ändring av bestämmelserna rörande delgivning Nr 31 i anledning avmoiion om utbyggnad av sjöpolisverksamheien Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §14 Ö\ersyn av konkiirslagstiftiiiiigeii betänkande nr 32.1 anledning av moiion om en översyn avkonkurslagstiftningen i (s): Del ärende som behandlas i lagutskottets förevarande betänkande nr 32och som gäller krav på en översyn av konkurslagstiflningen bygger på ettkonkret fall från , ell fall där samhället har förlorat drygt 2miljoner kronor, nämligen I i lokaliseringsstöd och dessutom enkommunal satsning på . Vadvi motionärer har reagerat mot är all en företagare, även om han som i dettafall har balanserat på lagens råmärken, juridiskt fullt oantastligt kan skrivaöver sina tillgångar på maka eller annan anhörig för att sedan efter eventuellkonkurs och exekutiv auktion via sådan anhörig åter bli ägare lill sill gamlaförelag, i vilkel alltså stat och kommun samt eventuellt övriga borgenärer harsatsat och förlorat stora belopp. Eftersomiransaklioner av del slag som sken i kan ske inom lagens gränser anservi alt det måsle finnas luckor i lagen som borde täppas till. Del är inte iförsta hand förlusten av de satsade pengarna som är del allvarliga i sådana härfall. Nej, del allvariiga är i stället att tilltron till samhällets satsningarför att skapa sysselsättningstillfällen i hårt drabbade bygdergenom händelser av detta slag får sig en knäck. Del är ett förtroende samhälletvisar genom att bevilja lokaliseringsstöd, och det är beklagligt att del finnsföretagare som inte molsvarar della förtroende. har, förhoppningsvis,åiminsione en lucka läppis lill sedan en expertgrupp lillsalls iarbeismarknadsdeparlemeniel för au cenlrali samordna uppföljnings- ochbevakningsfrågorna när del gäller beviljade lokaliseringsbidrag. Den har ocksåfåll i uppgift all framlägga förslag lill ålgärder i enskildauppföljningsärenden. Laguiskoiielär myckel posilivt i sin skrivning och understryker det angelägna i dereformönskemål som aktualiserats i molionen. Förutom all utskottet hänvisarlill expertgruppen i redovisar ulskollet all delför närvarande pågår elt arbeie med att förbereda lagförslag som syftar etappvis genomförd revision av den nuvarande konkurslagstiftningen. Dessakommer inom en inte alltför avlägsen framtid alt föreläggas . Detfinns därför inte nu anledning alt påkalla ytterligare utredning. Vihar alltså alla skäl att avvakta propositionen i detta ärende. Jag hoppas där skall lyckas definitivt läppa lill de luckor som finns ilagstiftningen på della område. Jag har inget annat yrkande än om bifall lill utskottets hemställan. Hen (): Det kan förefalla onödigt alt någon talesman för laguiskoiiel utöverfru i vittnar i denna fråga - hon återfinns faktiski bland demsom har behandlat della ärende. Desynpunkter här framförde delas av samtliga i utskottet. Vi framhåller i vårt yttrande all det är en angelägen och viktig uppgift för lagstiftaren "att lill skydd för borgenärerna uppställa regler som ef fektivt förhindrar gäldenärens möjligheter att undanhålla förmö genhetstillgångar för egen räkning eller för att gynna vissa gäldenären närstående borgenärer". Vi är tyvärr medvetna om all del, som son i säger, förekommer au man vid konkurser undanhåller siaien belalning för fordringar som i många fall uppkommii genom lokalise ringsbidrag från slaiens sida. Förall lösa hela problemel med konkurser måsle emellertid ett ganska ingående ochomfallande lagstiftningsarbele föreläs. Därför är del nödvändigt att deutredningar som redan arbetar på detta område får fullföljas. Vi hyser, som vianmält i betänkandet, en absolut förvissning att del kommer en proposition idella ärende lill näsla års riksdag. Vi är således hell ense om att dessaproblem måste lösas. Det är rikligt, som , att man måste betrakta ulskolleis skrivning som myckel posiiiv. Men avformella skäl kan vi nu inie lillslyrka molionen - del står klari för uiskoiieiau del inom en nära framlid kommer au framläggas en proposiiion som gör delmöjligi au behandla dessa frågor på ellseriöst sätt. Meddet anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan. HerrGUSTAFSSON i (s): De problem som las upp i den här molionen är utom-ordeniligi vikliga.Del kan inie vara rikiigl all belopp som en föreiagare har erhållit somlokaliseringsstöd skall kunna överföras lill förelagaren närslående personer pådel säli som angivils med exempel i molionen. Jag häller med motionären om alldet är en uppenbar lucka i lagen, som måste täppas till. Jaghar emellertid begärt ordet för alt säga något om ett annat problem som tas uppi utskottets betänkande. I betänkandet framhålls att konkursinstitutet undervissa omständigheter också utnyttjas i syfte all bereda konkursgäldenäreneller honom närstående otillbörliga förmåner på annat sätt. Från de fackligaorganisationernas sida har man observerat något som jag skullevilja kalla för ett missbruk av lagstiftningen. Jag tänker här på alla deexempel med kringgående av konkurslagstiftningen som beslår i att en och sammaperson startar aktiebolag som man sedan låter gå i konkurs, ofta det ena efterdel andra. Samlidigl, eller kanske rallare sagt på grund härav, är det möjligtför honom all öka sin egen förmögenhet. Från löntagarnas, siatens och defackliga organisationernas sida upplevs delta som ett mycket besvärandeproblem. 1 del företagsregister som förs hos vissa fackliga organisationer kanman finna många exempel på personer som startar aktiebolag på det sättet - bara för att låta dem gå i konkurs. När ellaktiebolag som lillhör en sådan person går i konkurs är del inte ovanligt atthan vid den exekutiva auktion som följer på konkursen för en billig penningåterköper maskiner och inventarier. Näsla dag startar han verksamheten igen.Del är enkelt - han har nämligen ett aktiebolag liggande iskrivbordslådan, färdigre-gistrerai och klart. Visserligen har de beslutadehöjningarna av aktiekapitalet något försvårat sådan verksamhet, men helt hardel inte lyckats att eliminera den. Jagskulle vilja påstå att konkursen från att ha varit en social katastrof harblivit elt sätt att göra sig av med gamla fordringar. Det finns företag som ipersonalmeddelanden har låtit tillkännagiva att man i övermorgon visserligenkommer att gå i konkurs men alt della, som man säger, är ell sätt alt skaka avsig gamla skulder. Eftersom slalen numera i s. k. faitigkonkurser genom lagenom statlig lönegaranti vid konkurs betalar ul lönerna, är det inte i förstahand de anställda som blir lidande. Den som blir lidande på affären är staten.Del finns nämligen ingen regressmöjlighet när del gäller ett aktiebolag somhar gått i konkurs och försvunnit. Hurskall man nu komma till rätta med det här missbruket? Del har diskuterats ochäven i olika sammanhang framförts att det måste införas regler som försvårarmöjlighelerna eller helsl gör del omöjligt för företagare som hargäll i konkurs all slarla ell nyll aktiebolag. Del torde inte vara omöjligt attvia patent- och registreringsverket göra de kontroller som är nödvändiga för auell sådani system skall fungera. Visserligen finns det sedan ändå olika vägaratt starta ett aktiebolag, även om regler införs som innebär förbud förpersoner som missbrukar lagstiftningen på della sätt alt ingå i aktiebolagsstyrelse. Men det skulle förmodligen ändå medföra att en del av dem skulleavhålla sig från att fortsätta denna verksamhet, och åtminstone skulle detavsevärt försvåra möjligheterna att fortsätta konkursandet. Jaghar, herr talman, känt ell behov av au underslryka vad laguiskoiiel anfört påden här punklen och ulgår från all man inom jusiiiiedepar-lemenlel i detforlsalla arbetet med översynen av konkurslagsliftningen beaktar problement.Det är en synnerligen viktig fråga, som bör få sinlösning. Meddetta påpekande vill jag, herr lalman, yrka bifall till lagutskottetshemställan. Min uppfattning skiljer sig inie från i de frågor somhan berörde i sill anförande, men jag vill underslryka hans egna antaganden attäven ett förbud för företagare som har gjort konkurs att startanytt förelag skulle kunna kringgås på elt eller annat sätt. Jag är medveten omatt elt sådant förbud ändå kun ha en återhållande verkan, och jag förulsällerall ulredningen allvarligi överväger de spörsmål som iStockholm har tagit upp i debatten. Vi får således tillfälle all i senaresammanhang ta ställning till dessa frågor. Del är angeläget alt samhället genomlagstiftning gör allt som kan göras för all skydda sig och andra borgenärerfördel missbruk av konkurser som uppenbarligen förekommer i vissa sammanhang. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Föredrogs lagutskottets betänkande nr 33 i anledning av motion angåendereglerna om skadestånd på grund av brott. Regleringav försvarets transportflygningar för civila ändamål § 16 Reglering aförs\arets transportflygningar för civila ändamål Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 28 medanledning av motion om en reglering av försvarels transportflygningar förcivila ändamål. HenDANELL (m): Motionen 663, som handlar om en reglering av försvarelstransportflygningar för civila ändamål, syftar lill au.förenkla arbetel bådeför försvarel och för den civila flygbranschen. Motionen har fått en brabehandling i försvarsutskottets betänkande. Mina synpunkter på både att man vidde militära transporterna skall la hänsyn till säkerhetskraven och att manskall titta speciellt på ersättningsfrågorna för försvarets transportflygningarhar beaktats. Jagskulle emellertid vilja beröra elt annat spörsmål som jaghar tagit upp i mitt särskilda yttrande. Den stora frågan efter dettaulskottsbeiänkande, där man alltså hoppas på åtgärder av Kungl. Maj:l, ärnämligen: Vad kommer att hända? Studerar man hela historien finner man attspåren förskräcker. Jagskriver i mill särskilda yttrande: "Det är anmärkningsvärt på vilkel sälldepartement och berörda myndigheter handlagl frågan om rådande oklarheler ivissa föreskrifter för försvarels Iransporlfiygningar." Del är mjuklskrivel. Jag skall i all korthet nämna de olika aktiviteter som förekommit pådetta område. kom enanmälan till dåvarande MO. Den18 skrev lill försvarsministern. sammeavsändare, samme adressat. samme avsändare lill industriministern. sammeavsändare lill samme mottagare. Den22 gjorde en anmälan till JO. Den25 samme avsändare sände en skrivelse lill chefen för armén. Den7 kom en promemoria från byrådirektör inomluftfartsverket där han tog upp frågorna. Den9 kom ett brev från samme avsändare lill kommunikationsministern. komytterligare en anmälan till JO. Den10 gjorde luftfartsverket en framställning lill kommunikationsministern. Jagskall givetvis inte gå in på vad varje skrivelse handlade om, men de gick allaul på att man ville ha klarare regler för försvarets transportflygningar förcivila ändamål. Vildhar resultatet blivit av. hela den stora skriftväxlingen? Jo, MO gav ett svar1968 och JO är vad jag förstår ganska nära elt slutgiltigt I övrigt - och delär kanske av speciellt intresse för oss - finner vi au skrivelserna lillindustriministern 1970-1971 skickades över lill försvarsdepartementet 1972.Därefter har ingenting hänt. Vidare finner vi att 1969 ansåg försvarets berördamyndigheter med anledning av en av Helikopterförelagens riksförbunds mångaskrivelser all man borde se över tjänsiereglementel för krigsmakten ochförvaliningsreglemeniei för krigsmakten så all del blev bällre överensstämmelsedem emellan. En berättigad fråga är: Vad har hänt , ? Vidareresullerade byrådireklör Leibings skrivelse i all luftfarisverkelefter konlakl med kommunikalionsdepartementet nu avvaktar ell utlovat resultatfrån en principdiskussion som skall ha förts mellankommunikationsdepartementet och försvarsdepartementet. Ingenting tyder på fått fram någonting av de diskussionerna. Man vel inte ens om de verkligenhar förts. Man kan fråga sig: Vad har hänt? Luftfartsverketsyttrande 1974 över Leibings skrivelse till kommunikationsdepartementetinnehåller förslag om en översyn inom försvarsdepartementet av luftfartslageni syfte all den miliiära flygverksamheten för civila ändamål skall jämställasmed civil luftfart. Även en översyn inom försvarsmakten av förekommandeföreskrifter gällande taxor m. m. föreslogs av luftfartsverket. Vad man hunnitgöra av della vet vi inte heller, även om man i detta sista fall inte haft sålång tid på sig. Idetta sammanhang vill jag nämna ytterligare ett frågetecken i delta mångårigaärende. Del har visat sig alt försvarsdepartementet har tolkat luftfartsverkelsföreskrifter på sill säli. Man lalar nämligen om all när man förbjudiiförsvarel au konkurrera ul näringsidkare genom au hålla låga priser förijänsier som näringsidkare kan ulföra, så har man av någon anledning undaniagiluiländska näringsidkare. 1 alla andra sammanhang lalar vi om skandinaviskluftfart, men del gäller uppenbarligen inie den här verksamheten. Jagvill vidare nämna någol om ersättningsfrågan som är en av de viktigare bilarnai detta ärende. 1970 tillsatte man. på överbefälhavarens initiativ en utredninginom . 1972 överlämnades utredningens resultat jämteremissyttranden till försvarets civilförvaltning för vidare handläggning. Mankan med fullt berättigande fråga sig: Vad har hänt? Civilförvaltningenanser för övrigt all del behövs ett Kungl. Maj:ts bemyndigande för att göranödvändiga ändringar i gällande reglementen och föreskrifter. Delta har hellerinte medfört någon ålgärd. Iår har vi fått reda på att man tillsatt grupper för att se övertill-lämpningsföreskrifierna till tjänsiereglementel för krigsmaklen. Del skallsägas i ärlighetens namn, men någol resultat av dessa gruppers arbete har viännu inte fåll.