prot · FX09101 · 1974-12-31 00:00:00 — Omindexreglering införts t. ex. 1966 när bidraget var , skulle nivån vara ca om bidraget följt konsumentprisindex. Som jämförelse kannämnas att AMU-eleverna själva krävt att bidraget höjs till 900kronor. Nyligenhar den s. k. (kommittén för arbetsmarknadsutbildning) lagtfram sina förslag till reformerade regler för bidragsförmånerna. a. ut på att bidragen höjs kraftigt och beskattas. Det ärangeläget att en proposition på basis av denna utredning läggs så fortremissyttrandena kunnat beaktas. Det finns emellertid skäl att i avvaktan på enmer genomgripande reform överväga förbättringar av bidragsförmånerna. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att till herrarbetsmarknadsministern få ställa följande frågor: Avser statsrådet att undervårriksdagen 1975 förelägga förslag med anledning avKAMU-utredningens betänkande? Är statsrådet beredd föreslå enuppräkning av arbetsmarknadsbidragen i avvaktan på att en mer genomgripandeomläggning av stödet vid arbetsmarknadsutbildning kan genomföras? §13 Interpellation nr 88 om åtgärder mot kyrkliga förvärv av jord-ochskogsbruksfastigheter Ordet lämnades på begärantill (), som yttrade: I samband med behandling av propositionen 1970:168 medförslag till lag om förvaltning av kyrklig jord, m.m. un- 2Riksdagens protokoll 1974. derströks som angelägetatt kyrkans jord- och skogsbruk blev föremål för en genomgripandestrukturrationalisering och att denna borde anpassas till de allmännarationaliseringssträvandena inom jord- och skogsbruket. 1960års ecklesiastika boställsutredning, som låg till grund för propositionen1970:168, påvisade att det kyrkliga jord- och skogsbruket företedde en mycketsplittrad ägobild. Kyrkans totala markinnehav uppgick till 88 000hektar åker och produktiv skogsmark. Genomsnittsarealen föråkern var dock så låg som och för skogen . Under1970-talet har visserligen markbyten börjat ske mellan kyrkan och andramarkägare för att åstadkomma den erforderliga strukturrationaliseringen, menbytesverksamheten är fortfarande jämförelsevis liten. Däremot måste noteras attkyrkans nyinköp av jordbruksfastigheter är av betydande omfattning. 1970 har kyrkan, genom omplacering avpräst-lönefondsmedel och liknande tillgångar, förvärvat ca marktill ett värde av . Avde förvärvsärenden som underställts Kungl. Maj:t framgår att inköpsprisernaväsentligt överstigit fastigheternas taxeringsvärde. Exempel finns på ettinköpspris som är fyra gånger taxeringsvärdet. Den redovisadeutvecklingen ger anledning till två slutsatser: Kyrkan strävar målmedvetetefter atl öka siti markinnehav. Markförvärven skeruppenbariigen i kapilalplaceringssyfle. Dåmarkförvärv i kapitalplaceringssyfte ofelbart leder till en upptrissning av fastighelsprisemabör en dylik utveckling frän samhällets synpunkt förhindras. Vidaremåste konstateras atl kyrkans förvärv av jord- och skogsmark förhindrar dennödvändiga utvecklingen av bärkraftiga familjejordbruksen-heier. Delär i och för sig önskvärt atl kyrkans betydande tillgångar i prästlönefonderär värdesaken placerade, men all medvetet koncentrera dessaförmögenhelstillgångar i jordbruks- och skogsfastigheler får enligt min meningnegativa samhällseffekter. Medhänvisning till det anförda anhålles om kammarens tillstånd att till herrjordbruksministern ställa följande fråga: Vilkaåtgärder ämnar jordbruksministern vidtaga från jordbrukspolitisk synpunkt föratt komma till rätta med de omfattande kyrkliga förvärven av jord- ochskogsfastigheter? § 14Interpellation nr 89 ang. fjärrbusstrafiken i Norrlands kustområde Ordetlämnades på begäran till (), somyttrade: Relativt stora områden av vårt land saknar numera järnvägsförbindelser.Inte minst gäller detta kustområdet från och norrut. Det har dåfallit sig naturiigt all busslinjeföreiag har etablerats och all dessa påsenare lid har inriktats även på fjärrtrafik. Bakomdenna utveckling ligger flera orsaker. Den stora rolkomflytlning som ägt rumfrån till liksom den relativt stora skara ungdomarsom genomgår utbildning fjärran från hemorten har skapat ett hell nyttirafikunderiag. För dessa grupper utgör fjärrbusstrafiken från tillStockholm och vice versa möjligheter all hålla kontakt med familj och hembygd.Resebehovel är självfallet särskilt stort vid veckosluten. Deifrågavarande bussföretagen, som länge hafi ett sviktande underlag för sinlokaltrafik, har å sin sida sökt efter komplelierande sysselsättning förpersonalen och högre användningsgrad för sina fordon. Skolskjutsuppdrag utgören sådan komplettering men finns alt tillgå endast under en del av året, och dåhögst . Busslinjelrafikentill och från vid veckosluten utgör alliså en värdefull trafikserviceför en betydande resandegrupp och medför förbättrad bärighet för flerabusslinjeföreiag. Enlinjelrafik av delta slag har också visat sig vara särskilt lämpad för mindrefamiljeförelag som kan slå till tjänst under veckans med bokning avpassagerare. Underde har emellertid handläggning avtillståndsfrågorna börjat inge farhågor för den framlida trafikservicen. Somexempel kan nämnas behandlingen av två busslinjeföreiag i . Det enaföretaget, som började driva veckoslulsirafik på , har fållsina av godkända lurlistor ändrade till sädana tider attföretaget nu nödgas köra med tom buss i ena riktningen, med försämrad servicetill allmänheten som följd. har fStt antalet enkelturer på reducerat från tiotill sex trots att , som torde känna de lokala förhållandenabäst, ulfärdat tillstånd. Denfortsalla utvecklingen på området förefaller än mera oroande, när man tar delav skrivelse , där departementet isamband med behandlingen av ett antal besvärsärenden som berör busslinjelrafikenpå bl. a. anför atl "resandeunderlagel motiverar att ytteriigareresurser sätts in" och att "uppspaltning av tillstånd på olikaförelag medför en uppenbart orationell drifissiruktur och ell dåligtutnyttjande av tillgängliga resurser". "De företag som önskar utföratrafiken och är lämpliga härför, bör kunna sammanföra erforderliga resurser iett gemensamt företag som i egenskap av trafikulövare driver trafiken och ansvararför trafikutövningen", heter det vidare i skrivelsen, där del även sägs att orn ett sådantföretag kommer till stånd torde förutsättningarna föreligga för att meddelaföretaget linjelrafiklillsiånd utefter slomlinjen. Kommunikationsdepartementetsciterade skrivelse uppfattas allmänt som ett hot mot de mindre företagen,särskilt som större förelag med liknande trafik inte utsatts för motsvaranderestriktioner. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl till herrkommunikationsministern få ställa följande frågor: Är statsrådet beredd medverkatill att allmänheten i berörda områden tillförsäkras en fullgod servicebeträffande fiärrbusstrafik? Är statsrådet beredd lämnatrafiktillstånd på sådant sätt alt mindre förelag inte missgynnas och uttalaatt krav på sammanläggning av förelag inte ställes som villkor? § 15Interpellation nr 90 om tillgodoseende av miljövårdens intressen vid upp- ochutbyggnad av 80 i Ordet lämnades på begärantill (), somyttrade: Staten och () har efter godkännandebeslutat satsa i på ett nytt stålverk.Dessförinnan har NJA beslutat uppbyggnad av ett nytt koksverk. Till deltakommer vissa andra investeringar i järnverket. Föratt orten skall kunna möta dessa stora investeringar fordras stora samhälleligakostnader av regionalpolitisk art. Nya stadsplaner måste göras upp, bostäderoch vägar måste byggas, hamnanläggningar och kommunikationsleder utvecklas,allt i snabb takt. Förutomdessa följdinvesteringar kan man också räkna med att den kraftiga satsningeninom detta område kommer alt medföra all nya industrier kan finna det lönsamtatl lokalisera viss verksamhet till denna expanderande region. De sammanlagdainvesteringarna i med omnejd kan komma att röra sig omkring 10 till 15miljarder kronor . Detär ingen tvekan om att investeringar av denna storleksordning både på kortareoch väsentligt kommer att påverka miljöförhållandena i medomnejd. Stora miljöskador, obotliga för framtiden, kan uppslå om icke redanfrån början åtgärder vidtages. Särskilt allvarligt synes det vara frånmiljösynpunkt när utbyggnadstakten nästan panikartat måste forceras för altett modernt samhälle skall slå färdigt när produktionen i 80 m. fl.industrier kommer i gång. Särskilt känslig är själva uppbyggnadsperioden. Reningsanläggningarmåste skapas som från början måste dimensioneras för årtionden framåt. Nyamarkområden måste exploateras för bostäder och kommunikationer. En bristandeplanläggning utan fullt hänsynstagande till de biologiska,miljömässiga och landskapsvårdande synpunkterna kan medfö- Nr 101 ra stor skada förframtiden. Särskild hänsyn måste tagas till de norra delarna Onsdaeen den av som,enligt undersökningarna i samband med den fysiska j riksplaneringen, ärsynneriigen känsliga för rubbningar i det ekologiska sys- Del kan tilläggasatt med dess skärgård är det största området norr om därförordning om skydd för landskapet finnes. Markens, vatlneis och luftensmöjligheter i dessa nordliga delar av vårt land alt vara recipienl för en radföroreningar är betydligt reducerade! förhållande till Syd- och Mellansverigeoch där rådande klimat. Enligtmin uppfattning aren industrilokalisering till även av relativt stortformat både viktig och nödvändig frän befolkningssynpunkt ochar-betsplaissynpunkt, inte minst genom egenvärdet av alt en norriändsk råvarablir förädlad i . Skallemellertid en utbyggnad ske, så som beslutats i , åligger det både lokalaoch centrala myndigheter att tillse atl alla de miljövårdande åtgärder vidtagessom mot bakgrund av dagens erfarenheter kan anses erforderliga. Förall kunna följa upp dessa miljövårdande åtgärder och tillse att deöverensstämmer med myndigheternas intentioner och allmänhetens önskemålerfordras all en särskild arbetsgrupp för miljöbevakning tillsätts som kan geanvisningar och råd av miljövårdande karaktär. Medhänvisning till vad här anförts hemställer jag om kammarens tillstånd all tillherr jordbruksministern ställa följande frågor: Vilkaåtgärder anser statsrådet nödvändigt vidtaga för alt tillse atl mil jövårdens intressen tillvaralages såväl under uppbyggnaden av 80 som med tanke på den framtida utbyggnaden och utvecklingen? beredd förorda en särskild miljövårdsgrupp med uppgift all följa utbyggnadsverksamheten i ? §16 Interpellation nr 91 ang. rätten att använda vissa s. k. naturläkemedel Ordetlämnades på begäran till (), somyttrade: har förbjudit eller tänker förbjuda användandet avvissa s. k. naturiäkemedel; THX-preparalet samt ett preparat som för närvarandeanvändes mot aslma, Paspal. Orsakentill dessa förbud är i samtliga fall atl man enligt styrelsen icke funnit dessamedel åstadkomma någon effekt. Enarbetsgrupp har av tUlsatts för alt utreda förutsättningarnaför användning av s. k. naturiäkemedel vid sjukdomsbehandling. Detta är ennödvändig åtgärd. I pressen harsocialstyrelsen formulerat sin uppfattning när det gäller ex- 21 empelvis örtmediciner påföljande sätt: "Vare sig medlet är syntetiskt eller ett växlexirakl skalldet däremot finnas objektiv klinisk dokumentation som styrker all del är effektivtvid förebyggande eller behandling av sjukdom och all dess biverkningar ej skallslå i missförhållande till de avsedda effekterna för atl del skall godtas somläkemedel," Detsom förenar de här upptagna läkemedelslyperna är all - vad man vet - de ickemedfört skadliga effekter. Fallkan givetvis inträffa där tron på preparatets helande effekt hindrar den sjukefrån alt begära eller erhålla annan behandling. Delta torde dock varaförhållandel med även av godkänd medicin. Principenatt ell läkemedel som används skall dokumentera en positiv effekt är riklig.Men är del än viktigare alt en dokumentation kan ske av all medlet ejhar skadliga effekter. Alltför ofia har godkända läkemedel skapat beslåendeskador för framliden. Bevisbördan bör i allmänhet ligga hosläkemedelsiillverkaren som har ansvaret för läkemedlets tillkomst. del fall torde en dokumentation av beskriven an vara ytterst svär all fåfram särskilt på områden som har atl göra med naturläkemedel. Vissa välkända s.k. naturiäkemedel har myckel starka effekter, exempelvis olika droger etc. somanvänds främst för all lindra tilirälliga eller bestående plågor. En del avdessa är ijllålna enligt läkemedelsförordningen au tas in i . En storgrupp enkla naturläkemedel som av myndigheter och svensk forskning ansesverkningslösa, har inte myndighetens godkännande. Om ell preparat betecknassom allmänt verkningslöst gäller del också i fråga om skadeverkningarna. Mankan fråga sig om det inte skulle vara fritt all sälja preparat som då de ärverkningslösa inte heller medför någon skada, under förutsättning givetvis allde inte saluförs som medicin i egentlig bemärkelse. Ivissa europeiska länder där läkarvetenskapen slår på samma höga nivå som hoso:5s lillåles en rad preparat som i betecknas som verkningslösa.De finnes atl köpa vid våra gränser och utnyttjas av tiotusentals människor ivårt land. De flesta införes nu illegalt. Många av dessa preparat ordineras avkvalificerade läkare i andra länder. Såvälläkemedlet Paspal som THX och vissa naturläkemedel har genom hiltillsvarandelillåina användning fått en så stor spridning och en så stark folkligförankring atl preparaten endast kan stoppas om myndigheterna använder metoder,som är främmande för vårt samhällssystem och som vi i vårt land betraktar somföga demokratiska. Många anser i, o. m. alt genom sinaförbudsålgärder går emot bestämmelser om de mänskliga fri-och rällighelerna. Närdet gäller läkemedlet Paspal, som används mot astma, har socialstyrelsenlillälil dess användande vid lungkliniken i . Del har godkänts medpersonlig dispens för överläkaren under den lid han var i verksamhet. Heltnyligen har denne överiäkare gått i pension och dispensen har dragits in. Underalla är läkemedlet varit godkänt för användning har mer än lusen patienterbehandlats. har genom sin långvariga dispens bidragit till altdessa patienter och allmänheten vant sig vid all Paspal får användas och dessutom fållförtroende för delsamma. En stor skara människor känner sig nu hell utlämnade.Detta är ett anmärkningsvärt förfarande som enligt min mening strider mot allhumanitet. Man kan fråga sig om en central myndighet på della sätt skall styramedicineringen genom li-censgivning. Falletmed THX-preparatet är i viss män analogt. THX-behandlingen har pägått under merän . Tiotusentals patienter har behandlats. THX-preparatethar använts på lasarett och av praktiserande läkare. har genomen arbetsgrupp funnit att preparatet ej har någon effekt. Ogynnsam effekt haremellertid ej kunnat bevisas. Möjligen kan man säga att viss behandling medpreparatet i särskilda fall hindrat en patient från att uppsöka läkare.Patienter härav egen fri vilja begärt att 11 behandling med THX. Testobjektfinns i tusental. Hundratals patienter har muntligen eller på annat sätt anmälten gynnsam effekt vid användandet av THX. Detviktiga i sammanhanget är atl tusentals patienter vant sig vid och tror påbehandlingen. Följden av ett förbud blir all ställer tusentalspersoner i en psykologiskt svår nödsituation, vilket enligt min mening också ärsynnerligen omänskligt. Infördaförbud innebär redan och kommer i ökad grad all innebära atl människor försökeratt i andra länder komma över den medicin de har vant sig vid. Särskildakliniker i närheten av våra gränser är under övervägande i andra europeiskaländer. Detta betyder all somliga människor i fortsättningen får möjligheteratt komma i åtnjutande av i förbjudna naturiäkemedel, medan andrakanske av ekonomiska skäl icke har dessa möjligheter. Det enligt min meningorättvisa förbudet moi naturmediciner, hur verkningslösa de än må vara, har pådet viset fött ytteriigare orättvisor. Dessai inierpellaiionen nämnda medel borde kunna erhållas genom läkares försorgsamiidigi som allmänheten meddelas uppfattning om medletsverkningar. Härigenom klargöres också de risker som kan inträffa om allsidigläkarvård underlåies. Medhänvisning till vad här anförts hemställer jag om kammarens lillsiånd att tillherr socialministern ställa följande frågor: Anser slalsrådel alt delöverensstämmer med tradilionelli human svensk sjukvård all hindra tiotusentalsmänniskor från all erhålla ell läkemedel som använts trots attnegativa verkningar av detsamma icke synes förefinnas? Vill herr statsrådet medverkatill hävande av förbudet mot försäljning respektive användning av s. k,naturläkemedel och preparaten THX och Paspal, som av betecknassom verkningslösa, under förutsättning all dessa läkemedel förses med bipackadinformation om bedömning av preparatens medicinska värde? Denna anhållan bordlades. § 17 Inteirpellation nr92 ang. nedläggningen av olönsam järnvägstrafik Ordetlämnades på begäran till (), somyttrade: Vissa propåer har gjorts av kommunikalionsmi-njstern angiiendenedläggning av icke lönsamma bandelar, vilket inte rimmar med av riksdagengjorda uttalanden, Trafikulskotlels betänkande 1974:8 har godkänts av riksdagenoch i utlåtandet står följande: "Uppkommandefrågor om nedläggningar av järnvägar och indragningar av stationer bör ses iell mera långsiktigt perspektiv. Någon nedläggning av järnvägar skall därförinte - mot berörda kommuners vilja - ske under pågående utrednings- ochplaneringsarbete. Del är vidare enligt utskottets mening inte tillräckligt altlåta framställningar om nedläggningar av järnvägslinjer vila i avvaktan påIrafikplaneringsverksamheien. Tveksamheten om järnvägarnas framlida roll ärdärmed inte undanröjd. Del ger inte tillräcklig stabilitet ål beslut omlokaliseringar av förelag eller fraktavtal som under liden måste fallas. Ett klargörandeuttalande om sialsmaklernas avsikt all tilldela järnvägarna en mera betydanderoll i den framlida transport-försörjningen vore därför i hög grad motiverat.Redan nu måste sägas ifrån all avsikten är all i allt väsentligt och på längresikt behålla exempelvis de järnvägslinjer vilka SJ i skrivelse till Kungl,Maj:l särskilt omnämnt och begärt eventuella taxehöjningarpå, I annat fall hindras en långsiktig industriell och regionalpolitiskplanering. Förall nä en önskvärd utveckling av framförallt transporterna över längre avståndmåste statens järnvägars konkurrenskraft förslärkas, F, n. är i olika avseendeninte SJ:s iransporiservice av den kvalitet som kunderna kräver. Del gäller inteminst förelagels möjligheter alt hålla eller ingå bindande avtal omtransporttider. Förtroendet för transportförelaget måste på den punkten varaorubbligt inom ett näringsUv där även ell kort driftstopp kan vålla storakostnadsökningar. Sådana krav på måste i högre grad än hittillsbeaktas vid prövningen av verkels framställningar om investeringsmedel ochäven internt i företagets invesleringspolilik. Dentrafikpolitiska utredningen bör enligt utskottets mening lägga fram förslag ifrågor av den karaktär som här berörts. Vissa krav måste emellertid uppfyllasredan under den tid utredningen arbetar om inte järnvägarna skall lappa mertrafik och situationen på vägarna därigenom bli ännu värre än den är . viktigt led i delta arbete bör, såsom i motionen 1974:313 yrkats, SJ:stioårsplan över behovet av investeringar omarbetas till ell aktionsprogram isyfte alt ge SJ väsentligt ökad del av såväl person- som godsirafiken ilandet." Medhänvisning till vad här anförts hemställer jag om kammarens tillstånd att tillherr kommunikalionsminislern ställa följande fråga: Ämnarherr statsrådet ge irafikpoliliska utredningen nya direktiv som motsvarar de avstatsrådet offentligt framförda uttalandena? § 18Interpellation nr 93 ang. reglerna för inkomstprövning av de kommunalabostadstilläggen Ordetlämnades på begäran till i (fp),som yttrade: Kommunalt bostadstillägg kan utgå till den som uppbär folkpension ellerhuslrulillägg. Beträffande inkomstprövningen måste kommunerna följa vissafastställda regler. Dessa innebär bl. a. att tillägget skall reduceras ompensionären vid sidan av folkpensionen har inkomst som överstiger I 500 kronorför den som är gift och för ensamstående. Avkastningen av en- ochivåfamiljsfastigheler som bebos av pen-sionslagaren beräknas till avden del av taxeringsvärdet som inte överstiger , av dendel som överstiger men inte och av dendel som överstiger . Vid uppskattningen avförmögenhetsavkasiningen gäller även all denna skall ökas av dendel av skillnaden mellan fastighetens taxeringsvärde och skuld i fastighetensom överstiger för den som är gift och för annanpensionär. Förnärvarande pågår fastighetstaxering som torde leda till all laxerings-värdena iallmänhet höjs. Antalet personer i åldern eller äldre som 1972 i sindeklaration upptagit inkomst av fastighet uppgick till omkring 190 000. Del ärsåledes ell betydande antal pensionärer som berörs av de nya taxeringsvärdena.De kommer all upptäcka att de, trots alt de inte har lail högre inkomster, blirhögre taxerade för inkomst av fastighet och i mänga fall får minskade ellerbortfallande bostadstillägg. Manfrågar sig om delta är rätt handlat mot människor som lagt grunden till dagensvälfärd. De kan inte längre tjäna in pengar till samhället, de har gjort sininsats och får inte av ekonomiska skäl tvingas lämna sina bosläder. Medhänvisning till del anförda hemställes om tillstånd all till herr socialministernframställa följande fråga: Ämnarsocialministern la initiativ till alt inkomstprövningsreglerna för kommunalabostadstillägg anpassas till de nya taxeringsvärdena på fastigheter? §19 Interpellation nr 94 om upphävande av etableringsstoppet för tandläkare Ordet lämnades på begärantill i (fp), som yttrade: Vid riksdagsbehandling av förslaget till allmäntandvårdsförsäkring beslutades bl. a. atl skulle få möjlighetatt under en övergångstid av begränsa antalet privatpraktiserande Beslutet tillkom för alt så långt möjligt säkerställafolktandvårdens behov av landläkare. Vidulskollsbehandlingen hade folkpartiels och moderata samlingspartietsrepresentanter anmält reservation. I reservationen framhölls bl. a.: "Ommöjlighet till fritt landläkarval skall kunna upprätthållas i framliden är delnaturligtvis också viktigt all tandläkare kan bibehålla och etableraprivatpraktik. Med den utbyggnad av utbildningskapaciteten som ägt rum tordeinte ett bibehållande av denna möjlighet avsevärt försvåra utbyggnaden avfolk-landvården. Tjänsterna där är säkeriigen attraktiva för landläkarna. Delär också mer tilltalande alt folktandvården genom en god personalpolitik förmårrekrytera landläkare än alt införa bestämmelser som tvingar tandläkarna auIjänslgöra där." Riksförsäkringsverketbeslöt au ansökningar au bli uppförd på försäkringskassansförteckning över till tandvårdsförsäkringen anslutna tandläkare skulle vilaåret ut. Beslutettogs mot bakgrund av vakanslägel inom folktandvården. Omfattningen avvakanserna och orsakerna härtill var emellertid inte entydiga. Ipraktiken innebär beslutet att etableringsstopp införes mindre än ett halvårefter det att så gott som alla då tillgängliga tandläkare tvångsanslutits. a. till konsekvens att om en tandläkare blir långvarigt sjuk elleravlider måste praktiken läggas ned med de konsekvenser detta får både för denenskilde och för samhället. Detfår naturligtvis också konsekvenser för patienterna i form av mindre valfrihetoch kanske sämre möjligheter att över huvud tagel erhålla tandvård. Man måsteockså ifrågasätta om beslutet lett till några betydande fördelar förfolktandvården. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att till herr socialministern fåställa följande fråga: Villsocialministern medverka till au etableringsstoppet för tandläkare upphävs? § 20Interpellation nr 95 om skärpt bolagsbeskattning, m. m. Ordet lämnades på begärantill HerrHERMANSSON (vpk), som yttrade: Den skärpta utsugningen av arbetarna, den gynnsamma exportkonjunkturenoch den återhållsamma lönepolitiken har lett till mycket höga vinster för deflesta företag. Det gäller särskilt de stora bolagen och speciellt företagenmed stor exportandel.