prot · FX0995 · 1974-12-31 00:00:00 — Mangjorde alltså beräkningar av gränsskyddets storlek i förhållande till detdumpade världsmarknadsprisläge som vi då hade. ligger de internationellapriserna även om de kanske just nu håller på att glida nedåt betydligt överde svenska. Då är det bara, , att använda sig av logik,eller, om man inte tycker om logik, av vanligt sunt bondförnuft, så kommer manfram till att det här är ett konsumentstöd. Och jag förstår inte varförman skall skämmas för det. Som jordbrukare skämdes jag tidigare aldrig över attdet här var ett skydd för producenterna, utan jag ansåg att det var rimligt attproducenterna hade det skyddet. Jag kan också kvittera med att säga att det äri viss mån rimligt att konsumenterna har ett visst gränsskydd . Jag förstår inte varför det skall behöva vara någontingsom man inte kan erkänna. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. i (c) kort genmäle: Jag skall inte ta upp resonemanget huruvidadet gäller ett konsumentstöd eller inte. Jag tycker bara att det kan varaintressant att konstatera att har alldeles rätt när han iUpsala skriver att det är ett konsumentstöd. Beträffande debatten ochattityderna vill jag gärna ha sagt att det finns väl ingenorsak att försöka gräva i och analysera detta. Jag tror att förhållandena ärganska välkända. Jag har inte anledning att misstänkliggöra regeringspolitikenspositiva inställning till jordbruket , men jag måste säga attden var ganska omsorgsfullt kamouflerad. Måhända kan man uttrycka saken så, attefter det att vi upplevt en energikris och ett jämviktsläge i ärdenna positiva jordbruksvänlighet på ett mera påtagligt och klart sätt demonstrerad. HerrENLUND (fp) kort genmäle: Jag är inte så litet förvånad överalt herrWictorsson tar upp en diskussion här om den formella handläggningen iutskottet. Det är ju rätt naturligt att de samhällsområden som vibevakar inom utskotten ägnas ett särskilt intresse av de ledamöter som sitterutskotten. Jag är övertygad om att även åtskilliga gånger harstött på önskemål som han är benägen att biträda men som föranleder kostnaderoch som därför flnner det nödvändigt att väga mot andraönskemål, varefter det får bli en prioritering. Och denna prioritering kan integöras av utskottsledamöterna ensamma, utan det måste göras i en partiinstansdär man har överblick över det hela även över önskemålen från andra utskott och över budgetläget i stort. vet mycket väl att vi hade oerhört korttid till vårt förfogande, men eftersom han här har tagit upp denna fråga villjag helt kort relatera det tidsschema som gällde för handläggningen av dettaärende. Motionstiden gick ut . Vi fick då lämna utan att fä med oss motionsyrkandena. Därefter skulle utskottet både Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. realbehandlaoch justera sitt betänkande , när vi hade arbets-plenum som böriadekl, 10,00 och vanligt middagsuppehåll. Detta betydde att när det stod klarthurudan situationen var och hur yrkandena låg i utskottet fanns ingen som helstmöjlighet att ta kontakt med partigruppen. Men ni reste inga protester, säger , Nej,det fanns ingen anledning att protestera mot utskottets handläggning. Skulle viha protesterat, så fanns det kanske anledning att göra det mot en ordning därpropositioner framläggs så sent att utskottsledamöterna inte har någonmöjlighet att under handläggningen ta kontakt med sin partigrupp. Normalt harvi ju , ibland , mellan realbehandling och justering. Härskulle allting ske inom loppet av ett par . HerrWICTORSSON (s) kort genmäle: säger att det är felaktigt attpåstå att den nuvarande jordbrukspolitiken innebär ett gränsskydd för producenterna,fastän jag alldeles försökte bevisa att det trots allt finns ett sådantskydd för producenterna i det nuvarande jordbruksstödet. Sedan vare det mig fjärran att ha några invändningar emoten jordbrukspolitik som tar hänsyn till konsumenternas intressen. Tvärtom ärdet den typen av jordbrukspolitik som vi har förespråkat. Vad jagreagerat mot något är att helt bortsåg från producenterna när hantalade om den nuvarande jordbrukspolitiken. Så några ord till . Beträffande utvecklingen iutskottet och agerande har jag ingen anledning att reagera påannat sätt än att som jag sade i mitt förra inlägg jag finner det någotmärkligt att en partirepresentant i utskottet inte ens vid justeringen ärberedd att tala om hur hans partigrupp kommer att agera i kammaren. Det var päden punkten som jag satte ett frågetecken i kanten. () kort genmäle: verkar det som om och jagkanske ändå skulle kunna komma överens om definitionerna. Rent principiellt harherr Wictorsson rätt i att det i det system som jordbruksavtalet innebär finnsinbyggt ett teoretiskt gränsskydd. Men här gäller det hur det verkar ipraktiken. Om vi åter skulle få en världsmarknad av denkaraktär som vi hade för tre , så skulle det genast kantra överoch bli ett skydd för producenterna. Men ligger prisnivån utomlands högreän den svenska, och då är det ju ingenting annat än ett skydd förkonsumenterna. Jag fattar fortfarande inte varför , somändå är en högt värderad ledamot av jordbruksutskottet, tycker att det är någotatt skämmas för, mer eller mindre, att vi nu har kommit i det läget att det harblivit ett konsumentskydd. () kort genmäle: Av senaste inlägg och ävendet första kunde man få den uppfattningen att mitt ställningstagande och min röstförklaringhär i kammaren var en överraskning för honom. Men det torde ha stått helt klartför samtliga socialdemokratiska representanter i utskottet vilken ställning jagskulle komma att inta i detta ärende, oavsett om det skulle ske i form av ettsärskilt yttrande tiU utskottets betänkande eller om det skulle få den form somjag här har valt. Jag eftersträvade och det hoppas jag att ärvillig att vitsorda att vi skulle överse med de formella svårigheter vi hadei utskottet på grund av den mycket sammanträngda behandlingen av ärendet. Jaghoppas att även vill vitsorda att min röstförklaring här ikammaren icke är en överraskning för någon av representanterna i utskottet. Minmening var helt klarlagd även för . Reglering av priserna på jordbmks-produkter, m. m. HerrJONASSON (c): I jordbruksutskottets betänkande nr 29behandlas propositionen om reglering av priserna på jordbruksprodukter. 1propositionen föreslås bl. a. att prisstoppet på de viktigaste livsmedlenskall fortsätta och att berättigad ersättning till jordbruket skall utgå avbudgetmedel och inte genom prishöjning för konsumenterna. godkännsdetta i alla läger. Genom förslaget i propositionen görs en låglönesatsning.Där tas också ett första steg mot införandet av avbytarverksamhet i jordbruket.Jag vill gärna uttrycka min tillfredsställelse med dessa förslag. Den positiva förändringen av synen på jordbruket ärglädjande. sade att vi i debatterna har svartmålat läget. Detär riktigt att diskussionens vågor har gått höga, men alla som känner tillförhållandena måste ha klart för sig att det har haft sina orsaker. I många århar jordbruket fått kämpa under mycket svåra förhållanden och med litenförståelse från samhällets sida. Det är att jordbrukets folk jämställsmed folk inom andra samhällsgrupper. Förslaget är ett steg i rätt riktning. Men somjag säger detta vUl jag slå fast att det ännu återstår mycket att göra innanman har åstadkommit jämlikhet på detta område. Skall exempelvis mjölkproduktionenge full lönsamhet behövs det ytterligare prisförbättringar. 1 propositionen föreslås att prisstödet till jordbruket inorra nästa budgetår skall öka med till 89 miljonerkronor. Denna uppräkning svarar i stort sett mot den penningvärdeförsämring somskett sedan stödet infördes. Men det skall också sägas att positiva ändringar,som går utöver en uppjustering med hänsyn till penningvärdeförsämringen, harföreslagits när det gäller gränsdragningen mellan olika områden. Jag är tacksamför detta dessa förändringar är nödvändiga. Vissa ytterligare förändringar har begärts i motionen1859, och dessa yrkanden har följts upp i reservationen 1. Jag skall inte gå inpå motiveringarna det kommer i Holmgården, som begärt ordetsenare i debatten, att göra. Jag vill för min del bara yrka bifall tillreservationen 1. Det harockså väckts en hel rad andra motioner. I motionen 1860 av m. fl. har detföreslagits att stödområde 6 utvidgas till att omfatta samtliga områden därpersonliga Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. I motionen 1861 av m. fl. föreslås vissaändringar av områdesindelningen för pristillägget i . I sammamotion föreslås också att pristillägg på kött skall utgå med /kg och förfläsk med /kg i hela . I motionen 1863 av i Ulfsbyn föreslås atttUlämpningen av reglerna för staligt pristillägg på mjölk skall ges en generöstolkning, framför aUt då fråga är om brukare och familjemedlemmar somfortsätter jordbruksdriften. I vissa gränsområden erhåller nämligen dennuvarande brukaren bidragen men inte hans efterträdare. Men efterträdaren kan imånga fall vara änkan eller en son, som kanske i huvudsak skött gårdentidigare, och efterträdaren kanske har det besvärligare än den som varbrukare. Det kan uppstå många sådana besvärliga situationer, och jag tycker attdet här motionskravet är berättigat. Motionen 1863 föreslår också att vid denomprövning av det särskilda mjölkpristillägget som kommer att ske begränsningenslopas och att stödet till dessa jordbruk utgår efter samma bestämmelser somgäller för ifrågavarande stödområde. I motionen 1864 av i Ulfsbyn och fruAndersson i föreslås att stödområde 4 för pristillägg på köttutvidgas till att omfatta även de delar av som erhållermjölkpristillägg. Slutligen föreslår m. fl. i motionen 1866 vissaändringar av gränsdragningen och pristilläggets storlek i ochGästrikland. Många av yrkandena i de här uppräknade motionerna kan varamycket berättigade. Vid behandlingen i utskottet av propositionen 122 ochmotionerna har vi, av förståeliga skäl, inte kunnat avgöra hur gränserna bördragas och vilka priser som bör gälla inom respektive område. Det krävsgrundläggande utredningar i det avseendet och dessutom noggranna överväganden.Därför har representanter i utskottet i reservationen 2 föreslagitatt de här motionerna överlämnas till statens tagasunder övervägande i samband med kommande översyn av det särskilda prisstödettill jordbruket i norra . Då skulle vi få den utredning och de övervägandensom behövs vid nästa ställningstagande tUl dessa frågor. Jag villdärför, herr talman, yrka bifall till reservationen 2. , herr talman: För att vi skall lyckas skapadrägliga villkor för jordbrukare av olika kategorier, måste vi få smidigarerationaliseringsbestämmelser och en skärpt jordförvärvslag. Vi behöver fåkapitalförsörjningsfrågan ordnad så att de unga kan ta vid och hålla sig kvari jordbruket. Härvidlag förväntar vi förbättringar. Skall vi klara livsmedelsförsöriningen är det viktigt attfrämja och stödja jordbruk av olika kategorier och olika storlekar. Det ärockså viktigt att småjordbrukarna får ett erkännande för sina insatser. Arbete kommer inte att saknas för vår nyejordbruksminister, men jag hoppas att vi gemensamt skall kunna fullfölja dethär arbetet. Vad vi behöver det kan vi väl alla vara överens om är ettstarkt jordbruk. I detta anförande instämde herrar i Ulfsbyn,Fågelsbo och i (samtliga c). FruLUNDBLAD (s): Frågan om godkännande avjordbruksprisregleringen för de tre närmaste åren tillhör tyvärr inte deärenden som i denna ansträngande slutspurt i kan sätta känslor isvallning. Egentligen är det att beklaga därför att prisregleringen dvs,sättet att stödja jordbruket, ge jordbrukarna en viss inkomstgaranti ochsamtidigt ge oss alla som konsumenter av livsmedel en garanti för att priserna påde viktigaste livsmedlen inte stiger i höjden är en så viktig faktor i svenskekonomi och i hela vår stabiliseringspolitik att man hade önskat ett störreintresse kring frågan. Jordbruksprisregleringen har emellertid efter handblivit så tekniskt komplicerad i sin utformning att många avstår från att gesig i kast med problematiken. Men det finns ett par intressanta inslag i åretsuppgörelse som jag vill uppehålla mig litet vid. Uppgörelsen uppgår för statskassan till den nätta summanav per budgetår. Detta bör jämföras med att enligtsjälvdeklarationer lantbrukarnas kontanta inkomster för uppgick till7,. Statens prisstöd har alltså en enorm ekonomisk betydelseför lantbrukare. Förkonsumenterna innebär statens kompensation vid jordbrukets prissättning ochprisstoppet vid försäljning att man slipper prishöjningar på mjölk, ost, kött,fläsk, charkuterivaror och bröd. Uttryckt i mindre enheter innebär det ettprisstöd med: /kg mjölk Varie person som har att inhandla sin dagliga föda inservad det betyder för hushållskassan, speciellt i familjer med många barn eller ifamiljer med låga inkomster och tungt arbete. Beloppet för prisstödet motsvararstatsfinansiellt sett en allmän momssänkning , och om man enbartser till baslivsmedlens andel av vår konsumtion, innebär det att subventionenöverstiger momsbeloppet för dessa livsmedel. De människor som är vänner av en bättre kost och hälsa börnotera med tillfredsställelse att kostnadslättnaderna gäller viktigabaslivsmedel, som är av stor betydelse för växande barn och ungdomar. För lantbrukets del är det intressant att notera att dessutövare nu får kompensation för de senaste årens skattelättnader för mindreinkomsttagare genom att de nu kompenseras för de höjningar av arbetsgivaravgiftensom var betalningen försänkningen av den direkta skatten. Ett annat intressantinslag är att det görs en låginkomstsatsning inomjordbruksprisregleringen. Den utformas som ett mjölkpristillägg för lantbrukmed mindre antal mjölkkor. Enbart denna satsning kostar . Manfår hoppas att jordbruksnämnden och lantbruksstyrelsen noga följer upp dettalåginkomststöd, så att det får åsyftad verkan. var det ju så olyckligtatt även mycket stora och bärkraftiga lantbruk erhöll förhållandevis samma stödsom lantbruk med mycket sämre bärkraft, I sambandmed den allmänna prisregleringen framläggs också förslag 9 protokoll 1974. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m: m. om höjningav det speciella stödet till jordbruket i norra , Förbättringen utgör enökning av stödet t, ex, till mjölkproduktionen till lantbrukare med /kg iNorrlands inre delar, /kg i något sydligare delar av och ännu mindrei kustområdena i och vissa bördiga delar av inlandet. önskarmoderaterna och centerpartisterna i en reservation att man skall öka stödet ide nordligaste delarna av med ytterligare /kg i förhållande tillförslaget. Det låter ju blygsamt med en ettöring här och en ettöring där, menändå skulle denna ökning kosta statskassan mer än de 17miljoner kronor som stödet ökat med enligt propositionen. Liksom vill jag också göra kammarenuppmärksam på att det låginkomststöd som ingår i prisregleringen är knutet tillmjölken och att en relativt stor del av detta extra stöd torde gå till Norrlandpå grund av att man där ofta har mindre jordbruksenheter. Det finns i övreNorrland en relativt stor andel mjölkkor i förhållande till övriga delar avlandet - ca 50 000 mjölkkor mot 700 000 i landet i stort sett - och i övreNorrland finns av mjölkkorna i de minsta arealenheterna mot 16procent i hela landet. Det står alltså helt klart att låginkomst-stödet imycket stor utsträckning kommer lantbruket i Norriand till del. Därför tycker jag att man från borgerligt håll - moderateroch centerpartister borde ha visat större måttfullhet i sina krav, sedan manfått så viktiga förbättringar av jordbruksstödet som här nämnts. Man kantillägga att vi för ganska sedan också förbättrade en hel delstödåtgärder till skogsbruket i norra - en stor del av jordbruken inorra har kombinerat jordbruk och skogsbruk. Det har förvånat mig att också har anslutitsig till detta förslag från moderater och centerpartister. Jag tycker att dettaknappast är ett beslut i den samarbetsanda som har skapats inför de ekonomiskauppgörelserna i stort. Det gäller minsann att inte tappa balansen i den svåraekonomiska balansgången, där krav på reformer och ökat stöd suger åt det enahållet, och medborgarnas förväntan om en stabil ekonomisk politik suger åt detandra hållet. Det gäller då, , att icke tappa balansen redan innandet svåra balansnumret har börjat! Jag yrkar bifall till jordbruksutskottets förslag ochavslag på reservationerna 1 och 2. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Jag skall inte ägna åt den del avpropositionen 122 som redovisar de prisöverläggningar som förevarit och somresulterat i de förslag som slutgiltigt skall fastställas. Jag ärtillfredsställd med att överenskommelsen har kunnat ingås och att den korrektoch utan ändringar följs upp i propositionen. Jag kan emellertid inte helt gå förbi var för övrigt inne på samma tankegångar. säger att det är glädjande att från jordbrukarhåll nu få höra kan se positivt . Och vidare säger han att sådan harsituationen ju alltid varit det har varit en lika positiv Inställning ochlika stor välvilja mot jordbruket som . Jag skall Inte starta något gräl omden saken det finns ingen större anledning att göra det. Men helt kan jaginte låta De jordbrukspolitiska målsättningarna har tidigare sträcktsig . när den senaste jordbrukspolitiska målsättningen hadevarat , var situationen sådan att jordbrukarna bara satt och väntadepå den uppgörelse som skuUe träffas , De visste då inte om de överhuvud taget skuUe ha möjlighet att fortsätta som jordbrukare. Det var framförallt animalieproduktionen som var så utomordentligt Ula ute som det över huvudtaget är möjligt. Då blev det emellertid vissa förändringar som har medfört attdessa människor ändå har fått huvudet ovanför vattenytan. Mer har inte behövtsför att de skaU få en mer positiv inställning till framtiden. Sedan har denglobala utvecklingen också gjort att stödet till jordbrukarna, som man vidmånga tillfällen har talat så nedlåtande om, har förändrats i mycket storutsträckning. När nu både och talar om detstora stöd som utgår tUl jordbruket vill jag notera att i åretsstatsverksproposition sade det statsråd som då skrev om det här stödet klartifrån att det var ett stöd till konsumenterna. Om ni inte har läststatsverkspropositionen tidigare kan ni titta i den , så får ni klart för ervad man på det hållet anser om de pengar med vUka man nu reducerarlivsmedelspriserna. Vi har ingenting att invända mot reduceringen den ärsäkert riktig. Men anledningen till att vi har skrivit detta särskilda yttrandetill jordbruksutskottets betänkande är att vi anser att man bör fråga sig hurlångt samhället skall gå när det gäller att subventionera priset på livsmedel.På jordbrukarhåll känner vi oss litet oroliga för att man skall gå alltförlångt med subventioneringen och möjligen kommer underfund med att"så mycket pengar har vi inte råd att satsa, nu måste konsumenterna betaladet här". Och så är man tvungen att ta ut beloppet i form av enprishöjning som kommer att slå igenom mycket starkt. tror jag inte att detblir på det sättet utan jag tror att dessa miljarder kommer att tas urstatskassan. Men en liten översyn bör man rimligen göra kring dessa frågor. Jag begärde ordet främst för att motiverareservationen 1. Jag tror att det var som sade att det saknadesargumentation för förslaget om höjning av Norrlandstillägget vilket förespråkasi reservationen 1. För utskottets ledamöter torde det ändå stå klart attargumenteringen var rätt ordentlig i den motion som ligger till grund för reservationen.Jag har sagt att vi var helt överens om prisöverenskommelsen närförhandlingarna var slut. Men när det gäUer förändringen av Norrlandsstödet vardet faktiskt litet annorlunda. Enligt propositionen 1974:1 skulle en ny översynav Norriandsstödet ske . Jordbruksministern gav jordbruksnämnden iuppdrag redan tidigt att göra den översynen tillsammans medjordbrukets organisationer. Det gjorde vi och kom månad framtill att förslaget som jordbruksnämnden lagt fram och som återfinns i propositionenvar klart i underkant för att bibehålla det värde som Norrlandsstödet hade . Åtskilligt har hänt i kostnadshänseende under detta halvåroch vi tycker att det är rimligt, då detta stöd inte är indexreglerat utan baraprövas , att man ger det ett rejält innehåU Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. då manföreslår ett förändrat Norrlandsstöd. Om vi skulle gjort en utredning i dagskulle vi otvivelaktigt kommit fram till högre belopp, men när jag skrevmotionen stannade jag vid de siffror som vi från LRF:s sida kom fram tiU ioktober. Det finns följaktligen ingen som helst anledning att tro att dessasiffror innebär full kompensation för den kostnadsförändring som skett vid detnorrländska jordbruket. Jag skulle inom parentes vilja säga att Norrlandsstödetfrån har betytt otroligt mycket för oss jordbrukare. Vi skulle överhuvud taget inte kunna klara det norrländska jordbruket om det inte kommit tillstånd. Mot den bakgrunden är det rimligt att man nu inte gör somförra gången, nämUgen avvaktar på omkring innan manomprövar beloppet, vilket leder till att värdet av stödet sjunker mycketstarkt. Med den försämring som sker av penningvärdet vi får hoppas denavstannar är risken stor att stödet även kan minskaväsentligt i värde. Det finns en lönsamhetsstatistik för de områden som vi görjämförelser mellan utredningen om Norrlandsstödet har plockat fram den nämligen det mellansvenska jordbruket i trakten av och jordbruk på vissaplatser i Norriand. När vi nu gör en jämförelse avlönsamhetsutvecklingen kan det klart noteras att den har försämrats i Norrlandi förhållande till jämförelseområdena i . Jag vill också i detta sammanhang säga att iNorrbottens län har yttrat sig över det förslag som jordbruksnämnden har lagt.I var vi helt överens om att uppräkningen av Norrlandsstödet varför liten. Norrlandsstödet har betytt mycket ur regionalpolitisksynpunkt när det gällt att ge människorna chansen att fortsätta med sitt arbetei jordbruket. Om man tar hänsyn till att samhället har sluppit vidta andraåtgärder och besparats utgifter för att skaffa fram andra arbetstillfällen, ärdet här stödet en utomordentligt ringa insats för att ge jordbruket i norraSverige en möjlighet att fortsätta. säger att det är klart att kan man få notera att det blir vissa fel och missräkningar ochatt uppräkningen av ett sådant här stöd inte kan fungera fulltperfekt. Han menar nog att den risken får man ta. Ja, jag är medveten om attunder den kommande perioden fram till nästa uppräkningstillfälle kanutvecklingen bli sådan att Norrlandsstödet inte behåller sitt värde. Då får vita vådan av det, men att nu med öppna ögon gå in med ett stöd som definitivt ärför lågt anser jag vara fel. säger att här har man fått ett så bra avtaj,så nog borde , och även visa litet generositetoch inte begära denna höjning av Norrlandsstödet. Jag vill svara jag känner inget som helst behov att visa någon generositet bara därför atten grupp människor bereds tillfälle att fortsätta med den arbetsuppgift som urhela samhällets synpunkt är utomordentligt angelägen, en arbetsuppgift som detår för att inte säga blir än mera angeläget att slåvakt om med hänsyn till utvecklingen på den internationella marknaden. Det finns, som sagt, ingen som helst anledningatt begära den formen av generositet från vår sida. Jag skall inte fortsätta längre utan ber attfå yrka bifall till reservationerna 1 och 2 till jordbruksutskottets betänkandenr 29. () kort genmäle: i Holmgården påstod att jagsagt att det saknades argumentation från sida för reservationen 1.Tvärtom, det finns riktig argumentation man har hela fyra motioner omhöjningar av stödet. Utöver den 20-procentiga höjning av Norrlandsstödet somföreslås i propositionen har man alltså i fyra motioner yrkat ytterligarehöjningar. Därför sade jag i mitt anförande att jag tyckte att centerpartietsaknade måttfullhet i dessa frågor. Det tycker jag fortfarande. En så kraftighöjning av stöd förekommer mycket sällan. När i Holmgården gör gällande att det krävsrätt snara höjningar av det här stödet skulle jag vilja hävda att det intebehöver höjas förrän man har sett att det har försvagats.