prot · FX09120 · 1974-12-31 00:00:00 — Det viktiga är har tillräckligt med material för sin egen bedömning. Fyraav de elva remissinstanserna är helt negativa, medan de andra är merasplittrade. Jag blev inte så förfärligt förvånad när jag läste remissyttrandenafrån , , LRF och Svenskarevisorsamfundet. Revisorsamfundet säger rent ut att man inte tror att det gåratt komma till rätta med skattefusk annat än genom att ändra skattesystemet.Och det är klart att har man den uppfattningen, har man ingen anledning atttillstyrka vår motion. LRFanser att även om det rent teoretiskt kan sägas att en revisor står iberoendeställning gentemot dem som har vall honom, torde det i praktikenknappast vara fallet annat än undantagsvis. LRF har alltså inte tagit någotintryck av samarbetsutredningen, som ju konstaterade: "Med all respekt fördet sätt pä vilket åtskilliga revisorer utför sina uppdrag kan det dock sägasatt revisorer inte har den oberoende ställning som krävs för att de skallkunna ge fullödig information om de reviderade bolagen." - Utredningenvidareutvecklar också ett resonemang om varför det förhäller sig på det sättet. ViftarLRF så lättvindigt bort detta grundläggande problem, är det ju bara konsekventav organisationen att man inte har mycket till övers för motionens övrigaförslag. och skulle vara negativa bedömde jagsom sannolikt, även om det inte vore orimligt att en näringslivsorganisationerkände att det finns stora problem på företagsrevisionens område. Man behöverju inte nödvändigtvis vara överens med oss motionärer om de lösningar som viföreslår - det vore naturligtvis att begära för mycket - men det hade som sagtinte varit helt otänkbart att erkänna att det finns problem i sammanhanget. Omjag nu tillåter mig att bortse från de fyra remissorgan som redan iutgångsläget är helt negativa, sä finner jag en splittrad bild bland de övrigasju. Men det anförs mänga positiva synpunkter, som borde vara värda att tafasta på, och därför skulle jag vilja redovisa dem. Jag skall ta upp alla sjuremissorganen. delar motionärernas uppfattningatt företagsrevisorerna även skall bevaka det allmännas intresse och tillseatt företagen efterlever skattelagarna. Man anser att företagsrevisorerna börkunna bidra till bekämpning av skattefusk och att det bör undersökas hurrevisorernas arbetsuppgifter och rapporteringsskyldighet skall utformas liksomrevisionsplikten för olika företagsformer. Verket har därför inget att erinramot att en utredning tillsätts med uppgift att närmare behandla motionärernasförslag för så vitt de inte kommer att behandlas i pågående utredningsarbete. i betonar att omsystemet med företagsrevisor skall fungera på ett någorlundatillfredsställande sätt och förhindra att revisorn kommer i beroendeställninggentemot företaget måste det finnas ett organ som utser revisorerna. Man anseratt kommerskollegium bör kunna ha hand om denna uppgift. Föreningen auktoriserade revisorer anser att manskall ha en utvidgad revisionsplikt och tillstyrker en utredning ommöjligheterna att underkasta ett större antal företag än ensådan plikt. talar om att man har enarbetsgrupp som går igenom revisorernas arbetsuppgifter. Bland annat kartläggerden i vilken utsträckning revisorerna upprättar eller lämnar biträde vidupprättande av deklarationer. Genom den utredningen kommer kollegiet att fåtillgång, till ett omfattande material, som bör kunna underlätta bedömningen avförutsättningarna för att pä i motionen angivet sätt utvidga revisorernasarbetsområde. är ense med motionärerna om attskyldigheten att anlita kvalificerade revisorer bör utsträckas till fieraföretag och även omfatta andra företagsformer än aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Kammarrätten i delar motionärernasuppfattning att det kan ifrågasättas huruvida en revisor har densjälvständiga ställning gentemot företaget som borde vara fallet. En på någotsätt misshaglig revisor kan entledigas utan att något remedium finns häremot,säger man. Man säger också attrevisorn - granskningsmannen - rimligen har Utbyggnadav reglerna om företagsrevision Utbyggnadav reglerna om företagsrevision långt bättreförutsättningar än den nuvarande taxeringskontrollanten, innan denne utfört ennärmare granskning eller tillgripit en sådan åtgärd som en taxeringsrevision,att ha en uppfattning om huruvida skattelagarna efterlevts närinkomstskattedeklarationen upprättats. 7.Landsorganisationen anser att revisorernas anställningsförhållanden och arbetsförhållandenskall utredas förutsättningslöst. Vid en sådan utredning bör enligt LO:smening de av motionärerna anförda synpunkterna beaktas. Jaghar velat ta fram detta för att den här enda meningen där remissyttrandenaberörs inte skall fä stå oemotsagd i sitt onyanserade skick - att de framfördaförslagen till övervägande del skulle ha fått ett negativt mottagande avremissinstanserna. Delvis är det här fråga om en synvilla. Vi har talat om hurdet bör se ut och i och för sig inte dragit oss för alt komma med ganskalångtgående krav - och en del ganska preciserade. Remissinstanserna visar päatt det råder brist på revisorer, att det kan bli svårt att få fram revisorersnabbt och att det finns en del andra praktiska problem. Det är utmärkt har gjort detta. Men låt oss då utreda vad vi kan göra med de revisorer somfinns och som kan göras tillgängliga. Denhär genomgängen har jag inte gjort för att till varje pris skydda motionen frånkritik. Det är klart att vi motionärer på en del punkter har underskattatsvårigheterna - det skall jag gärna erkänna. Vi har inte sett alla dekomplikationer som finns i olika fall. Men en del förslag går att modifiera,och man kan ta hänsyn till de praktiska problem som finns. Jagär angelägen om att man inte på de punkter där lagutskottet inte har skrivitpositivt skall säga att här finns det inte något intressant att göra. Det finnsdet, och det gäller bara att utreda och pröva vilka som är de bästaframkomstmöjligheterna. Många av de här tingen är verkligen värda en noggrannprövning. 1 lagutskottets betänkande nr 29 har behandlats en motion av herrarBergqvist och Rosqvist. En av motionärerna har ingående analyserat bl. Han slutade emellertid icke, som jag trodde han skulle göra,med att tillstyrka sin motion. Därför skulle det, herr talman, egentligen frånlagutskottets sida inte ha varit nödvändigt att gå in i ett resonemang på denhär punkten. Detenhälliga utskottsförslaget är ju i sin grundton mycket positivt. Jag noteraratt själv erkände att vår skrivning var positiv och bra och atthan kände stor tillfredsställelse med vad utskottet där hade att anföra. Sedankom med en del synpunkter beträffande den redovisning avremissutfallet som vi hade gjort och menade att vi hade varit alldeles förnegativa i bedömningen. gjorde en genomläsning där han användeden förnämliga tekniken att i de olika frågorna plocka fram desynpunkter från remissinstanserna som var ur motionärernassynpunkt positiva. Vårbedömning att vid remissbehandlingen "har de i motionen framförda förslagentill utbyggnad av reglerna om företagsrevision utsatts för åtskilligkritik" kvarstår, . Jag skulle kunna göra en genomläsning päsamma sätt som och på alla de punkter som frågan berör - detgäller ju så skilda ting som revisorns ställning, sättet på vilket revisornutses och revisorns ansvar - få fram besked från remissinstanserna som innebärinvändningar mot det som anförts i motionen. Men jag känner inte något stortbehov av att göra en sådan genomgång utan kan, eftersom motionären såvitt jaguppfattade inte ställde något annat yrkande än om bifall till utskottetsförslag, nöja mig med att litet ytterligare redovisa vad utskottet i dettasammanhang har framfört. Motförslaget att revisorerna skulle åläggas en omfattande kontroll-ochrapporteringsskyldighet rörande företagens efterlevnad av skattelagstiftningenhar faktiskt remissinstanserna också rest starka betänkligheter. En generellskatteinriktad revision i enlighet med motionärernas förslag bedöms dessutombli synnerligen kostnadskrävande. En del av remissinstanserna har ävenredovisat svårigheten att erhålla tillräckligt med kvalificerad personal -revisorer och andra - för en sådan här utbyggnad. Meninnan jag går vidare kanske jag för undvikande av varje missförstånd skallsäga att lagutskottet är helt positivt till grundtanken, att icke några formerav skattefusk eller skatteflykt får sanktioneras från samhällets sida. Vi troremellertid att den utbyggnad som redan har skett av revisionsgranskningen viade kanaler som är vedertagna och den ytterligare utbyggnad som kan ske blirnågonting vida mer effektivt än den tänkta lösningen med ett revisionsuppdrag. Viär inte främmande för att pröva de i motionen föreslagna åtgärderna. Men vipåvisar att flera utredningar är på gång, bl. a. i Kungl. , ochdet inbillar jag mig att har förtroende för. Jagskulle därmed kunna återgå till några små detaljer, där vi har fört ettresonemang. Beträffandeförslaget att revisorerna skulle åläggas straff rättsligt ansvar fördeklarationsuppgifternas riktighet, sä säger vi att det har mött ett hårtmotstånd från remissinstanserna. Vi menar också i utskottet att detta skullekunna medföra betydande bekymmer i fråga om ansvarsfördelningen. Det kan ju interimligen vara på det sättet i ett företag att styrelsen och verkställandedirektören genom en revisorernas påskrift på en deklarationsuppgift skullebefrias från det ansvar som vederbörande enligt nu gällande lagar onekligen haroch som de enligt utskottets uppfattning också bör ha, såvida maninte i t. ex. förslaget till ny aktiebolagslagstiftning kan komma fram tillandra ståndpunkter. Vifår alltså behandla de problemen när de blir aktuella, . Och somutskottet skriver räknar vi med att det läggs Utbyggnadav reglerna om företagsrevision Utbyggnadav reglerna om företagsrevision fram en proposition omaktiebolagslagstiftningen. Somjag redan framhållit är utskottet helt på det klara med att effektiva åtgärdermåste vidtas mot skattefusk och skatteflykt, där sådant förekommer. Vi skriverockså att skatteflykt förekommer inte bara när det gäller företagen utan tyvärrockså i andra sammanhang. Jag tycker objektiviteten kräver att man framhålleratt sådant undandragande av skyldigheten att erlägga skatt tyvärr förekommer imånga sammanhang. Men har ju beslutat om en kraftigförstärkning av såväl länsstyrelsernas revisionsavdelningar somriksskatleverkets aktiva kontrollverksamhet. Vi hänvisar där tillcivilutskottets betänkande nr 1974. Beträffandeinsatser från samhällets sida för att komma till rätta med skatteflykt- ochskattefuskproblemen hänvisar utskottet också till redogörelser iskatteutskottets betänkanden, bl. a. betänkandet nr 1974. Vidare erinrarvi om att de frågorna behandlas och diskuteras i pågående utredningar, bl. a. iföretagsskatteberedningen, skatteutredning och utredningen omsäkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen. Somjag redan framhållit kan det inte vara rimligt att revisorerna genom sinpåskrift så att säga avleder styrelsens och verkställande direktörens ansvarisammanhanget, och vi betraktarinte heller den i motionen nämnda bekräftelsenpå riktigheten av lämnade uppgifter som en primär uppgift för revisorerna. Vifinner det emellertid naturligt att revisorerna som de uppmärksammaraktieägarnas och företagets intressen även bevakar samhällsintressena. Ettenhälligt utskott har varit fullt pä det klara med att det är två uppgifter sommåste bevakas jämsides. Jagär också övertygad om - och där grundar sig min övertygelse på en mångårigerfarenhet som revisor - att revisorerna i allmänhet iakttar detta, när debevakar och utnyttjar vad gällande skatteregler ger för möjligheter. Det vorefel att där konstruera någon motsatsställning mellan företagsintresset ochsamhällsintresset, men vi är väl medvetna om att det förekommer ojustatransaktioner. Sådant tar utskottet givelvis inget ansvar för. HerrBergqvist redovisade själv en del från samarbetsutredningens arbete, och jaghar inte sä myckel att invända mot det anförda. Men som jag sade tidigarekommer den vidgade skyldighet som här ifrågasätts att medföra, om den genomförssnabbi, betydande svårigheter när det gäller möjligheterna att tillhandahållaerforderlig personal med praktisk erfarenhet och tillräcklig kompelens föruppgifterna. Avslutningsvisvill jag än en gång understryka att grunden för det enhälligautskottsbetänkandet är all vi gemensamt har understrukit del angelägna i alt sålångt möjligt och i olika former bedriva en aktiv verksamhet mot skallefiyktoch skattefusk. Del är en förutsättning. Den andra förutsättningen förenhällighet i utskottet har varit alt det pågår ett antal utredningar som skallbehandla dessa frågor. Utskottet säger avslutningsvis: "Eftersomriksdagen således inom en inte alltför avlägsen framlid kan väntas få la ställningtill olika lagförslag som rör revisorernas ställning och arbetsuppgifter finnerutskottet all något initiativ frän sida med anledning av motioneninte är erforderligt." Jagber med detta, herr talman, alt få yrka bifall till utskottets hemställan ibetänkande nr 29. HerrBERGQVIST (s): Orsaken till att jag inte yrkade bifall till motionen är just attlagutskottets skrivning innebär positiva ställningstaganden i fiera grundläggandefrågor. Det är klara ställningstaganden - och jag hoppas att godtardessa - i frågor som tidigare inte tagit ställning till. Dessapositiva ställningstaganden kommer att föra frågan åtskilliga steg framåt ochbereda vägen för betydande reformer, som kan förberedas i kanslihuset. Menjag vill sätta ambitionerna ännu litet högre. Det finns nämligen en del förslagi motionen som lagutskottet inte skrivit positivt om och som det ändå kanfinnas anledning att pröva. Jag vidhåller att den enda stackars mening ireciten som får karakterisera resultatet av remissbehandlingen kan nyanseras,milt sagt. Det var också det jag försökte göra genom att framhålla en delpositiva synpunkter som remissorganen avgivit och som jag tycker att man börbeakta och ta hänsyn till i det förberedelsearbete som skall ske i kanslihuset.Många av de invändningar remissinstanserna har gjort är dessutom av denkaraktären att man säger, att det blir svårt att gå så långt som motionärernaföreslagit därför att det inte finns revisorer nog. Del behöver inte betyda finner tanken felaktig i och för sig. Det kan också betyda att om det nuinte går att låta förslaget gälla alla företag sä kan man välja några företagsgrupper.Man kan vid utredningsarbetet modifiera förslagen. Det värdet jag var angelägenatt framhålla. Diskussionenom revisorernas ansvar för att företagens skattedeklarationer är korrekta harvi fört mot bakgrund av alt del förekommit att verkställande direktören i ettföretag dömts för skattefusk på grund av en felaktig deklaration som upprättatsav företagets revisor. Direktörens ansvar är obestridligt, men man kanifrågasätta om inte ansvar också borde utkrävas av vederbörande revisor. Nuhåller man på och undersöker om man kan ge revisorerna ökad rapporteringsplikt,dvs. ålägga dem att fylla i blanketter där de intygar vissa saker församhällsorganen. Det är väl inte omöjligt att något av vår tankegång skullekunna fångas upp i det rapporteringssystemet. Därför tycker jag att man ävenpå detta område skulle kunna undersöka om det är möjligt att modifiera vårtförslag och få ut något positivt av det. Utbyggnadav reglerna om företagsrevision och jag är tydligen, liksom motionärerna och utskottet,i stort sett ense. Icke heller senaste anförande ger miganledning att gå in i någon nämnvärd polemik. Rommehedslägretsbevarande och framtida utnyttjande Närdet gäller de förhållanden som han har påpekat - han sade i sitt förstaanförande att han hade träffat en revisor som slutat därför att denne fåttsamvetskval, och i sitt senaste anförande talade han om vissa domslut, där detåtminstone formellt sägs att revisorn har upprättat deklarationer - kan jag,herr talman, i det här sammanhanget inte yttra mig om vare sig det första ellerdet andra fallet. Sådana saker ingår dock i de personliga erfarenheter som jagockså redovisade, nämligen att revisorerna normalt beflitar sig om att görasitt absolut bästa för att åstadkomma en rejäl redovisning som hjälp åtstyrelse och verkställande direktör. Detta är det normala förfaringssättet ivarje seriöst företag -därom råder enligt min uppfattning inget tvivel. Eftersomvi emellertid i utskottet har sagt att vi mycket väl kan vänta oss av dekommande utredningarna förslag till nya former för det som var inne på i fråga om revisorns arbetsuppgifter, tycker jag det ärrimligt att vi väntar och ser vilka förslag dessa utredningar kan komma med. Slutligenvill jag säga att jag tror att har andra och mer effektivakanaler till det nuvarande kanslihuset, så att han inte behöver ta omvägenöver en allmän debatt här i . Härhoppas jag, herr talman, att vi får ett enhälligt bifall till lagutskottetsförslag. Överläggningenvar härmed slutad. Nr30 i anledning av motion om ändring av bestämmelserna angående bärgning tillsjöss av herrelöst gods Nr34 i anledning av propositionen 1974:143 med förslag till lag om verkställighetav utländsk dom som meddelats enligt vissa internationella järnvägsfördrag, m.m. Nr26 med anledning av motion om gemensam förrådsorganisation för det militäraförsvaret, civilförsvaret och det ekonomiska försvaret Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §13 Rommehedslägrets bevarande och framtida utnyttjande Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 27 medanledning av motioner om Rommehedslägrets bevarande och framtida utnyttjande. HerrMELLQVIST (s): Som motionär harjag all anledning att vara mycket glad överförsvarsutskottets välvilliga behandling av vår motion angående Rommehedslägrets bevarandeoch framtida utnyttjande. Rommehed har varit övningsplats under inånga år förlandets, som det heter, äldsta indelta regemente. Det har med andra ord varitDalregementets föriägg-nings- och lägerplats under åren 1796-1908.Dalregementet har sedan regementet flyttade till bedrivitutbildning just pä Rommehed. Efterfiyttningen från Rommehed till har Dalregementet på ett förtjänstfulltoch jag vågar säga pietetsfullt sätt vårdat det gamla fina fält som Rommehedutgör. Mot den bakgrunden var vi i vårt län självfallet mycket angelägna om attförsöka fä Rommehedslägret bevarat även för framtiden. Frågan var då närmast påvilket sätt man skulle utnyttja detta läger, och många synpunkter har framförtsmed förslag till utnyttjande. Utskottet har också tagit fasta på de härförslagen och kommit fram till att det är "knappast realistiskt att räknamed att en myndighet, förening eller annan organisation ensam skall kunna åtasig att förvalta anläggningen i och utnyttja den till fullo". konstaterarär alldeles riktigt. Vi pekade också i motionen på vissainitiativ som skulle behöva undersökas, och vi kom fram till att en utredningkanske vore det allra bästa. Men utskottet har fått den uppfattningen - och denkan vara mycket väl underbyggd - att det inte i och för sig är nödvändigt meden utredning. Utskottet pekar i stället på en lösning som innebär att olikaintressenter slår sig samman och förvaltar Rommehed i fortsättningen. Deförnyade och fördjupade kontakter som behövs har, som utskottet framhåller,också ett mera allmänt intresse för projektet som sådant. Därför måste konkretadiskussioner föras om förutsättningarna för intressenternas medverkan.Utskottet anser alt det bör ankomma på i första hand iKopparbergs län att svara för samordningen av förhandlingarna om vad man trorär lösningen, nämligen en stiftelse. Vihar som motionärer samma uppfattning; här bör finnas alla förutsättningar försåväl statlig förvaltningsmyndighet som andra intressegrupper att utnyttjaRommehedslägret för framtiden. Vi tror också att det skall finnas möjligheteratt även i fortsättningen bedriva viss värnpliktsutbildning på det här gamlaövningsfältet. Den lösning som utskottet kommit fram till, att en stiftelse börfå sig anförtrott uppdraget att driva Rommehedslägret , tycker vi ärett mycket positivt förslag till en mera konkret lösning av frågan om dettaläger. Det är därför naturligt att vi motionärer stöder utskottets förslag. Jagtackar än en gång utskottet för den positiva syn det har på frågan och för denvälvilliga behandling som frågan har fått. Meddessa ord ber jag, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Rommehedslägretsbevarande och framtida utnyttjande Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. Nr 120 § 14 Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr 29 ianledning Onsdagenden motion om handläggning av ersättningsärenden enligt lagen om allmän 13november 1974 försäkring. Studiemedelför Utskottets hemställan bifölls. invandrare § 15 Studiemedel för undervisning i svenska för invandrare Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr30 i anledning av motion angående studiemedel för undervisning i svenska förinvandrare. 1 detta betänkande behandlades motionen 1974:1299av m. n. (vpk) vari hemställts att skulle uttala attstudiemedel, vilka erhållits eller erhölls vid studier i svenska förinvandrare som förberedde sig för fortsatta studier, skulle vara ickeåterbetalningspliktiga. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1974:1299. Reservation hade avgivits av iStockholm (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1299uttalade att studiemedel som erhållits eller som erhölls vid studier i svenskaför invandrare som förberedde sig för fortsatta studier skulle vara ickeåterbetalnings-pliktiga. i (vpk): Många som arbetar i vårt land har inte svenska som modersmål. Detdröjde länge innan samhället tog på sig ett ansvar för att medverka till att dessamänniskor fick möjlighet att öka sina kunskaper i svenska språket. Företagensintresse för invandrarna som arbetskraftsreserv fick överväga deras intresseför dem som samhällsmedborgare i vårt land. Inomvuxenutbildningen utgör invandrarna nu en stor del av kursdeltagarna.Utbildningen är i vissa avseenden kostnadsfri. Det gäller studieförbundenskurser, det gäller arbetsmarknadsutbildningen - i senare fallet dock om manuppfyller kraven i övrigt för arbetsmarknadsutbildning, det vill säga att manär arbetslös eller löper risk att bli arbetslös. Det finns ocksåinvandrarundervisning i svenska som bedrivs på företagen under betaldarbetstid. Hamnarman däremot i studiemedelssystemet medan man skaffar sig nödvändiga kunskaper isvenska språket för att bättre kunna tillgodogöra sig yrkesinriktadundervisning av olika slag är undervisningen inte avgiftsfri. Det finnsexempel på invandrare som inte förstått att de sökt återbetalningspliktigastudiemedel när de böat studier i svenska för att kunna söka inträde iyrkesinriktade kurser. Isitt remissyttrande över kommunisternas motion säger centralastudiehjälpsnämnden att den inser att detta är ett problem. Nämnden finner det"angeläget att invandrare får möjlighet att genomgå kurser i svenska utanatt behöva ådra sig studieskulder". Däremot drar nämnden inte slutsatsenatt studiemedlen i dessa fall borde göras åler-betalningsfria. avstyrker alltså motionen, sedan man erkänt att detföreligger ett problem. En ledamot av nämnden har reserverat sig, och det ärtypiskt nog en elevrepresentant som yrkat bifall till motionen. Detär önskvärt och ett rättvisekrav att man skapar enhetlighet oberoende av studiesystemnär det gäller undervisningen i svenska språket för alla som arbetar och bor ivårt land men som inte har svenska som modersmål. Principen bör vara att allsådan undervisning är avgiftsfri och att det finns möjlighet att erhållastudiemedel utan återbetalningsplikt. Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall till den reservation som är fogad tillutskottels betänkande. Studiemedelför undervisning i svenska för invandrare i (s): I reservationen från vpk som bygger på motionen 1299 föreslås attstudiemedel som erhålles vid studier i svenska för invandrare skall vara ickeäterbetalningspliktiga. Studiemedeltill invandrare utgår under vissa förutsättningar. Rätt till studiemedel som förvärvsarbetat i av tvä årsamt den som mottagits som fiykting eller är barn till invandrare.