prot · FX0981 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag vill bara nämnaatt skärgårdsborna tvingas avstå från mark i stort sett utan ersättning. Dennya livsmedelslagen har gjort det svårare för skärgårdsborna genombestämmelserna om förvaring av fisk och andra livsmedel. De nyafastighetstaxeringarna gör att taxeringsvärdena kan höjas så att man måstebetala högre fastighetsskatt för mark som man inte får säUa eUer utnyttja somman vill. Transporterna är dyra, vilket gör att affärer, jordbruk och hantverkfår orimligt stora transportkostnader Höga krav på standard när det gällerskolor, butiker osv. är också sådant som försvårar för skärgårdsbefolkningen. 1 den andra del av skärgårdsutredningen för länsom nu framlagts påpekas behovet av olika stödåtgärder för Stockholms länsskärgårdsområde. Dar påpekas behovet av olika stödåtgärder för län.Redan år 1969 tiUskrev man Kungl. Maj:t och begärde att skärgården bordeomfattas av det a//ma'/jna glesbygdsstödet. Detta yrkande har senare upprepatsi Länsprogram . Men varför händer då ingenting från regeringens sida? har inte utskottet tillstyrkt vår motion om att Stockholmsläns skärgård skall inlemmas i stödområdet. Jag beklagar detta, men samtidigttar jag fasta på vad utskottet säger på s. 13 om att gränsen för det allmännastödområdet aldrig har varit och inte är avsedd att vara en absolut barriär förregionalpolitiska stödinsatser. Åtgärder måste vidtas snabbt för Stockholmsskärgård. Med hänsyn till vad utskottet här har sagt och vadskärgårdsutredningen i har framfört hoppas jag ändå attregeringen tar hänsyn till detta och att skärgården får del av olikastödåtgärder Jag har inget särskilt yrkande. Anslag till regional utveckling m. m. HerrRÄMGÅRD (c): talare har berört den regionalpolitiskainriktningen och därmed också motionen 1142 från . Jag vill idetta sammanhang bara konstatera att det var ett olyckligt beslut somriksdagens majoritet fattade, när den bestämde befolkningsramarna för de olikalänen med den konstitution och inriktning som de då fick. Verkligheten kommeratt ge rätt när det gäller människornas önskemål om möjligheter tillsysselsättning och bostad i hela landet. Anslag till regional utveckling m. m. Det nya flyttningsmönstret bekräftar ocksä detta genom atten ökad inflyttning till skogslänen har kunnat konstateras under det senasteåret. Visserligen skall man kanske inte dra för stora växlar på det utfallet,men man kan konstatera att viljeinriktningen hos många människor som haftsysselsättning i storstadsområdena varit att flytta till mindre orter och helsttill sin ursprungliga hemort. Det gäller nu för samhället att hjälpa till med detta ochskapa ett i bättre balans, så att man inte i tillfälligaUögkonjunkturer vänder den positiva trenden. Det kan vara svårt med denbefolkningsmässiga målsättning som 1972 fastslog fram till 1980.Konsekvenserna av det beslutet återspeglas klarast, när man ser hurlänsstyrelserna och fördelat och brutit nerbefolkningsramarna på respektive kommuner Jag kan ta , mitt egethemlän, som exempel. När majoritet fördelat befolkningen inomden ram på 270 000-280 000 invånare 1980 som fick sig tiUdelat,kommer de primära centra och , de regionala centra ochAlvesta samt i någon liten utsträckning att få en befolkningsökning påbekostnad av alla de andra tio kommuncentra i länet. Det diagram som jag visarpå bildskärmen kan ge en illustration av utvecklingen. Länsstyrelsensfördelning har skett trots att vi har genomfört enkommunsammanslagning, varigenom vi fått livskraftiga kommuner som i framtidenskulle kunna ge en god service åt människorna. Denna fördelning kan inte varaen riktig målsättning vare sig för länet eller för kommmunerna, därutflyttningen och sysselsättningen varit negativ men under desenaste åren börjat bli positiv. Kommunerna har också starkt reagerat mot dennamålsättning. har tidigare berört dessa frågor, så jag nöjer migmed att instämma i hans anförande liksom i reservationen 1. Beträffande centermotionen 1546 om förstärkt sysselsättningsstödvill jag betona att det är angeläget, som också framhållits av utskottetsordförande, att vissa orter med varierande sysselsättningssvårigheter skullekunna stimuleras av ett förstärkt sysselsättningsstöd till företagen. Jag villhär yrka bifall till reservationen 4 under punkten 17. I motionen 250 av m. fl. yrkas att ochSmedjebacken skall införlivas med det allmänna stödområdet. Det kan inte varaen riktig tillämpning att utelämna endast dessa två kommuner frånlänsgemenskapen, när i övrigt hela länet är inlemmat i det allmännastödområdet. När och , som är de mest expansiva områdena i länet,kom in i allmänna stödområdet, finns det inget skäl till att inte föra in ävenLudvika och . Jag hade tidigare tänkt yrka bifall till dennamotion, men eftersom utskottet är enigt i sitt avstyrkande ser jag mig intevinna någonting med detta. Både och kommuner kännetecknas av enensidig sysselsättningssituation. Den elektrotekniska industrin i ASEA - och järn- och metallindustrin i sysselsätter ca 60 procentav de industrisysselsatta. En fjärdedel sysselsätts i gruvindustrin. Övrigasysselsättningsfaktorer svarar således för . Därtill kommersuget från det regionala tillväxtcentrum som Falun-Borlängeutgör, vilken region ligger i stödområdet och följaktligen har ett betydUgtbättre utgångsläge när det gäUer att suga åt sig företag av olika slag. befolkning har minskat medomkring 400 personer, vilket utgör den största minskningen i hela länet.Smedjebackens och kommuner har också uppvaktat inrikesutskottet ochpekat på hur man upplevt situationen att ligga utanför stödområdet. Man harhaft svårt att lokalisera särskilt mindre företag, när andra regioner har haftde fördelaktiga villkor som det innebär att tillhöra stödområdet. Jag har tillsammans med några andra ledamöter i en motionyrkat på att borde föras in i det inre stödområdet. Utskottet har i sinmotivering för avslag sagt att man borde avvakta Länsplanering 74 innan mankunde tänka sig förändra gränserna för inre stödområdet. När det gäller RättvikvUl jag bara peka på att Ore kommun i och med den nya kommunindelningeninförlivades med . Någon utvidgning av stödområdet är det därför irealiteten inte fråga om, utan här vill vi peka på att delar av en kommun somtidigare varit i det inre stödområdet på grund av kommunreformen kommit utanförInrikesutskottet uttalade att det inte kunde tänka sig att man droggränsen genom en kommun, utan kommunen var den minsta del utskottet kunde tänkasig som enhet. Därför har vi föreslagit att hela skall komma ini stödområdet. Utskottet har som sagt uttalat att det inte är lämpligtatt ompröva gränserna för stödområdet utan vill avvakta Länsplanering74 för att sedan eventuellt justera både det inre och det yttre stödområdet.Utskottet pekar vidare på att områden som haft en oroande utveckling fått stödmed punktinsatser och förutsätter att det kommer att ske även i fortsättningen.Utskottet kallar detta område för den grå zonen, och det är möjligt att den iverkligheten också blir grå. Utskottet föreslår en lösning som man menar tillgodoser endel av de önskemål som ligger bakom yrkandet om utvidgning av det inrestödområdet. Utskottet förordar att ett sysselsättningsstöd i samband med annatlokaliseringsstöd skall kunna utgå till företag i det inre stödområdet samt påGotland. Beslut om sådant sysselsättningsstöd skall fattas av Kungl. Maj:t. DetsärskUda sysselsättningsstödet skall vara en försöksverksamhet som skall pågå , varefter en utvärdering skall ske. Det är naturligtvis gott och väl med detta initiativ, mendet uppväger inte den förenkling av bidragsgivningen och, vilket är inte minstbetydelsefullt, den positiva psykologiska effekt som det innebär att tillhörainre stödområdet. Det är emellertid inte heller i det här fallet någon idé attyrka bifall till motionen, eftersom den inte vunnit något gehör i utskottet. När det tUl sist gäller motionen 575 och det s. k.IKS-stödet - IKS betyder intensifierad sysselsättning har utskottetgjort en utförlig skrivning och hänvisat den del som gäller statsbidragets storiektill den glesbygdsgrupp som kommer att se över hela frågan vad det gällerbidragen till dessa orter Utskottet hänvisar till den korta tid som Anslag till regional utveckling m. m. Anslag till regional utveckling m. m. förflutitsedan detta stöd infördes och anser att man ännu inte kan bedöma för- ochnackdelar Jag tror emellertid att det kan vara nödvändigt att återgå till dentidigare nivån med 100 procents statsbidrag för att därigenom få ett så storturval av arbetskraftsintensiva objekt som möjligt. Detta har också kommunernavarit inne på och vill ha en ändring tUl den tidigare ordningen med ett lOO-procentigtstatsbidrag. Men det kan, som utskottet säger, vara skäl att man får tittanärmare på detta. När det sedan gäller ålderssammansättningen bland dem sombereds sysselsättning genom IKS-stödet kan det påpekas att det för närvarandesaknas uttryckliga regler härom och att man har sysselsatt en hel delyngre personer I propositionen har emellertid departementschefen skärptskrivningen när det gäller åldersfördelningen. Han säger att stödet i störreomfattning än skall omfatta äldre personer. Det är just detta som fåttoss motionärer att reagera. Jag kan inte acceptera denna princip, dels blirobjekten begränsade till vissa områden som lämpar sig för äldre personer, delskommer man härigenom medvetet att ytterligare snedvrida ålderssammansättningenpå dessa orter. Det finns t. ex. byggnadsarbetare som är anmälda på ortensarbetsförmedling och som skulle kunna få jobb under en övergångstid men som, omman nu skärper bestämmelserna, inte kan få sysselsättning inomIKS-verksamheten. Principiellt anser jag att det är riktigare att gesysselsättning åt både yngre och äldre personer såväl i detta fall som när detgäller beredskapsarbeten och andra åtgärder En del av den yngre generationenmåste finnas kvar inom dessa områden, om vi skall kunna upprätthålla servicenåt den äldre delen av befolkningen. Vi får inte när det gäller utformningen av stödet tillglesbygdsområdena i område efter område stirra oss blinda på 'den akutasituationen, utan vi måste också tänka för dessa orter. En garantiför framtiden är att man bereder även den yngre generationen sysselsättning. SlutUgen vill jag uttrycka min tillfredsställelse över denstimulans till kommunerna som IKS-verksamheten utgör 1 stort sett tror jag attdetta är en riktig åtgärd som har kommit för att stanna kvar. Härmed vUl jag yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 4 och 6 och i övrigt till utskottets hemställan. I dettaanförande instämde (). i (s) kort genmäle: Jag tror att har missuppfattaten del saker när det gäller IKS-stödet. utgick det ett bidrag på 100procent av lönekostnaderna. Efter den ändring som företagits utgår det 75procent av det godkända bidragsunderlaget. Detta kan verka både positivt ochnegativt, men jag tror att det i stort sett går på ett ut. När det sedan gäller frågan om anställning av äldremänniskor i denna verksamhet förhåller det sig väl så i dessa glesbygdskommuneratt man har en stor del äldre och ortsbunden arbetskraft. Jag tycker då att detär naturligt att man ser till att även de människorna får möjligheter tillsysselsättning inom ramen för den här verksamheten. Frågan omRättviks kommun har en ganska intressant förhistoria. gäller f.d. Ore kommun som tidigare tillhörde det inre stödområdet. Länsstyrelsenföreslog i första omgången att Ore kommun skulle tillföras kommun och följaktligenvara kvar inom det inre stödområdet. Men då uppstod en kraftig folkopinion inomkommunen för en sammanläggning med . I och med det skulle man hamnautanför gränsen till det inre stödområdet. majoritet anslöt sigtUl opinionen - och rekommenderade att Ore kommun skulle gå in i Rättvikskommun. Några reservanter i anförde att detta skulle betyda attf. Ore kommun skulle tappa sitt sysselsättningsstöd och förlora ca 350 000kronor i skattebidrag. Trots detta gick man i Ore kommun med öppna ögon ut urdet inre stödområdet. Regeringens beslut blev också att Ore kommun skulletillföras . Med denna redogörelse vill jag bara påpeka att man inom f.d. Ore kommun var medveten om att man skulle förlora sysselsättningsstödet ochskattebidraget. Trots detta gjorde man den bedömningen att det i alla fall varfördelaktigare att gå in i . Där hamnade man också, och motionsvägen att skall besluta att skall in i detinre stödområdet. Anslag till regional utveckling m. m. () kort genmäle: När det gäller IKS-stödet är det riktigt attdet ursprungliga bidraget har sänkts till . Vad jag menar är att manborde återgå tUl ett statsbidrag på . Jag menar därmed inte att maninom ramen för dessa inte-skulle få räkna in materialkostnader,administrationskostnader osv. Den delen bör självfallet vara kvar oavsett omstatsbidraget är . Kommunen har också sagt att man kan fåmer arbetsintensiva objekt om statsbidrag utgår . Självfallet menar också jag att de äldre skall ha tillgångtill de arbetstillfällen som IKS-stödet kan medföra. Men det finns mångaarbeten som kanske inte lämpar sig för äldre personer. Jag tänker på utmärkningav vandringsleder och annat sådant och jag tänker på tyngre arbete som intelämpar sig för äldre personer Då är det viktigt att man även får ta in yngre,och det har man också gjort tidigare. Med den skärpning av skrivningen somdepartementschefen gör blir det dock svårt för arbetsförmedlingarna att göradet i fortsättningen. Vad gäller menar viatt man borde fa in hela kommunen i det inre stödområdet. Det behövs, därföratt befolkningen och sysselsättningen har minskat. Det är det viktigasteskälet. Vad jag poängterade var att man inte har utvidgat det inre stödområdet,och det skälet var det vägledande. HerrSELLGREN (fp): I samband med behandlingen avpropositionen 50 angående den fortsatta regionalpolitiska stödverksamhetenföreslog jag att vissa delar av och kommuner skulle fåhögsta möjliga lokaliserings- och sysselsättningsstöd, dvs, i princip sammastöd som tillerkänns orter inom det inre stödområdet. Förslaget upptogs i enborgeriig reservation tUlsammans med liknande yrkanden för andra delar Anslag till regional utveckling m. m. Reservationen föll med endast 3 rösters övervikt förutskottsmajoritetens avslagsyrkande. har jag tillsammans med upprepat kravet imotionen 1151. Motionen syftar inte till att ändra stödområdesgränserna utan iförsta hand till att reglerna för det inre stödområdet även bör kunna tUlämpasför orter som gränsar till det inre stödområdet. Utskottet har buntat ihopvår motion 1151 med andra motioner i vUka föreslås ändringar i självagränsdragningen för stödområdet. Utskottet avslår våra yrkanden. I vår motion yrkas alltså inte på ändrad gränsdragning.Det intressanta är att utskottet längre fram i sitt yttrande anknyter till tvåandra motioner och förordar att sysselsättningsstöd skall i samband med annatlokaliseringsstöd kunna utgå till företag i gränsområdet till det inrestödområdet, dvs. den s. k. grå zonen. I det uttalandet från ett enigt utskott berjag att helhjärtat få instämma. Det innebär i praktiken ett bifall tUl vårmotion även om denna inte nämns i sammanhanget. Utskottets värderade ordförandegav uttryck för samma mening i sitt anförande . Jag tackar och tar emot samt yrkar liksomflera andra ledamöter bifall till utskottets förslag på denna punkt. HerrJONASSON (c): Jag vUl först ansluta mig till de principer somhar förts fram från sida. Jag har begärt ordet i anledning av motionen 135, i vilkenjag har föreslagit att måtte besluta att den inre stödområdesgränsenjusteras så att , och kommuner innefattas i det inrestödområdet. Likvärdiga levnadsbetingelser ur sysselsättnings-,service- och miljösynpunkt är mål som vi arbetat för inom regionalpolitiken.Det behövs människor i hela landet för att tillvarata våra naturtillgångar, föratt vårda vår natur m. m. Skall detta bli möjligt måste vi också se till attäven de människor som bor i glesbygden får den service de behöver En alltförstark utglesning av människor medför att en tiUfredsställande service ej kanges de kvarvarande. Därför behövs det ökad sysselsättning. Jordbruk och skogsbruk är huvudnäringarna, och dessa börvi slå vakt om. Det skall dock sägas ifrån att mycket också har gjorts. Inteminst har förslagen från glesbygdsutrednihgens sida givit resultat. Men mermåste göras. Utflyttningen från har varit stor i allmänhet,och speciellt stor har den varit från den norra regionen av länet.Befolkningssiffrorna rasar nedåt. är indelat i fyra regioner, centrala, västra,östra och norra regionen. Den norra förvaltningsregionen har den största befolkningsminskningenoch den högsta arbetslösheten. Den västra och östra regionen har det svårt, menden norra regionen har det svårast. Till denna region hör , ,och kommuner. tillhör redan nu det inre stödområdet. Utskottetsordförande i var i böqan av debatten inne påantalet arbetslösa och antalet lediga platser Totalt sett, dvs. hela landet, kan man konstatera att de lediga platserna ärmånga. Anslag till regional utveckling m. m. hänsyndärtill borde vi ha ett betydUgt lägre antal arbetslösa. Men olikaomständigheter gör att de arbetslösa ej kan ta de lediga jobben. Här måste ettstörre arbete sättas in för att lösa de problemen. Man får naturligtvis inte stirra sig blind på siffror, mensiffrorna visar ändå en hel del. För att påvisa det behov som finns och sommitt yrkande i motionen 135 går ut på vill jag nämna följande siffror för aprU1974 -det är de sista som är färdiga, och just nu håller man på medmajsiffrorna. hade 3 926 arbetslösa. 2 110 var kvinnor1 141 var män och kvinnor . hade 1 323 lediga platser,vilket blir 3 arbetslösa per ledig plats. Det är ungefär samma siffra somskogslänen har. Det visar den besvärliga situation som befinner sig ijämfört med landet i dess helhet. Men skall jag redovisa siffrorna för norraregionen, den region som jag vill ha överförd till det inre stödområdet. redan det inre stödområdet Totalt för hela norra regionen Det är nästan 10 arbetslösa perledig plats. Även om siffrorna kan variera något vid olika tillfällen är docksituationen helt klar Hela norra regionen, men speciellt , börinrangeras i det inre stödområdet. Det kräver situationen. Det skulle bidratill att rätta till en hel del. Utskottet har avstyrkt motionen, men jag tror utskottetförstår situationen och till stor del har samma uppfattning som jag. Utskottethar hänvisat till det utvidgade sysselsättningsstöd som föreslås. finns det grå zoner när det gäller lokaliseringsstödtill allmänna stödområdet. Med hänsyn härtill bör det finnas grå zoner även förde områden som gränsar till det inre stödområdet. Jag skall inte yrka bifall tUl motionen. Jaghoppas att den liksom de siffror jag presenterat har klargjort de rådandeförhållandena och att de här områdena tills vidare får en generös behandling.Men kravet kvarstår, och jag får väl komma tillbaka. Jag vill betona attgränsen inte kan få bli helig. Områden som har svårigheter måste inplaceras därläget så kräver Jag yrkar bifall tillreservationerna I, 2, 4, 6 och 7 och i övrigt bifall till vad utskottethemställt. HerrDANELL (m): I motionen 1140 har jag tillsammans mednågra andra moderater från tagit upp de speciella svårighetersom vi Anslag till regional utveckling m. m. vetfinns'i ytterområden. För en del av kammarens ledamöter kan detkanske tyckas litet avigt att i en sådan här debatt, där problemen i andralandsändar på betydligt avstånd från behandlas, ta upp ävenStockholms läns förhållanden. Många som arbetar kommunalt i mitt länsytterområden uppfattar väl de beslut som fattas här i beträffanderegionalpolitiken så att riksdagsmännen, från övriga landet tycks tro att helaStockholms län ser ut på samma sätt som det aktiva city som man kan se frånriksdagens utskottslokaler. Vi framhåUer i vår motion att det finns anledning atttitta speciellt på . Vi skriver att brist på utbildningsvägar,dåliga kommunikationer och få investeringar i nya arbetsplatser är en realiteti länets ytterområden, särskilt i och kommuner. De yttredelarna av länet ligger så nära att utvecklingen sugs tillhuvudstaden, men de ligger för avsides för att de skall kunna fungerasom förorter eller ens kranskommuner. Därmed har de samma bekymmer som delandsdelar vi brukar kalla för glesbygd. Dessutom har det framkommit en hel delmaterial som har visat det svåra sysselsättningsläget för helaStockholms län. har utarbetat en promemoria ivilken man bl. a. kan läsa: "Om man utgår från den officiella siffran om ensysselsättningsförlust för länet om ca 9.000 årsanställningar mellan 1965 och1970 finner man enligt planeringskontorets undersökning att den större delenhänför sig till underskott i etablering och flyttning och resten till minskninghos genomgående företag." Dessutom konstateras i inledningen till denna utredningatt det försvann 15 000 arbetstillfällen. Utredningenskriver vidare: "Av statistik som planeringskontoret sammanställt på basisav länsarbetsnämndens rapporter om varslade personalinskränkningar framgår attdessa inskränkningar mer hänförde sig till nedläggning ochutflyttning av arbetsställen än till driftsinskränkning." Med dessa citat vill jag visa att det är en stadigvarandeoch illavarslande process som vårt län råkat ut för, inte något resultat av förtillfället dåliga konjunkturer. Ser man dessutom på en typisk ytterområdeskommunsom exempelvis , finner man att sysselsättningen till1970 uttryckt i indextal i för hela industrin minskade från 100 till83,1 och när det gäller verkstadsindustrin från 100 tUl 66,9. Det tycker jagborde föranleda utskottsledamöterna och kammaren i övrigt att fundera litetöver huvudstadsregionens svårigheter Men, herr talman, vi är radikala i vår motion. Tillskillnad från de flesta andra som jag hört framföra krav begär varken jageller mina medmotionärer att eller skall tillhörastödområdet. Det verkar annars som om det för de flesta delarna av vårt landskulle vara en garanti för framtiden att få krypa in under stödområdets täcke.Vi har i stället försökt att framföra åtminstone ett konkret krav, som vitycker passar bra i detta sammanhang. Vi skriver att borde uttala attinför framtida lokalisering av nya statliga verk ytterområdensbehov av regionalpoUtisk stimulans beaktas. Man blir förvånad när man ser vadutskottet svarar i sitt betänkande. framhållitfyra synpunkter För det första talar man om att det kommande industriverketskall läggas i . Var säger man inte. För det andra framhålls skall ta hänsyn till den statliga verksamhetens särskilda förutsättningar ide enskilda lokaliseringsfrågorna. Det låter självklart, men tyvärr har i samband med utflyttningen av de statliga verken att man som regelstruntat i verkens särskilda förutsättningar. För det tredje säger man att iövrigt särskild hänsyn skall tas till regionalpolitiska synpunkter. För detfjärde hänvisar man tiU tidigare beslut, enligt vilka det skall satsas särskiltpå de fyra nordligaste länen och på sydöstra . I vaqe fall vi som arbetar aktivt kommunalt och på annatsätt i finner i dessa uttalanden en del orosmoln införframtiden. Länets problem är något som borde engagera inte bara oss utan helakammaren, eftersom jag vill påstå att vårt land kommer ytterligare påefterkälken i förhållande till övriga länder i , om vi inte har enfungerande huvudstadsregion. Vi vet att mycket av de ekonomiska framgångar somvi uppnått under har berott på att huvudstadsregionenhar fungerat väl. Detta innebär inte att man inte skall satsa på andraregioner, men jag tror att det är väl värt att framföra dessa synpunkter Jag vill avslutningsvis ställa ett parfrågor. Både med hänsyn till den sena timmen och med hänsyntill att det är ett fåtal ledamöter närvarande i kammaren kommer jag kanske inteatt få svar på frågorna, men jag tror att det ändå är befogat att ställa dem.De bör rimligtvis riktas till någon av "utflyttningsledamöterna" iutskottet. För det första: Innebär utskottets uttalande om att manskall ta särskUd hänsyn till de regionalpolitiska synpunkterna vid lokaliseringav statliga verk att man inte skall ta hänsyn till särskildaproblem?