prot · FX0980 · 1974-12-31 00:00:00 — Energiförsörj- j _ jgQ Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkten 1.32 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, nedlade herr andre vice talmannen i rösturnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på herr andre vice talmannens anmodan () ururnan upptog den ena av dessa båda sedlar och befanns denna innehålla ja. Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionensinnehåll bifallit utskottets hemställan. Punkterna 1.33 och 1.34 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. yttrade: Propositioner ställsförst beträffande utskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan i reservationen nr 10 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrSvensson i begärt votering upplästes och godkändes '2 följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i Nr 80 betänkandet nr 26 punkten 1.35 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit hemställan i reservationen nr 10 av i . ning m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservationen nr 9 av herrar Regnéll och Hovhammaranförda motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Den som vill att kammaren godkänner näringsutskottctsmotivering i betänkandetnr 26 punkten 1.35 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren godkänt den i reservationen nr 9 av herrar Regnélloch Hovhammar anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hovhammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 1.36 samt punkterna 2.1-2.4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottets hemställanmed godkännande av den i reservationen nr I 1 av anfördamotiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Anstånd med skatteinbetalning för aktieägare ifåmansbolag, m. m. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets morivering, dels utskottets hemställanmed godkännande av den i reservationen nr 13 av anfördamotiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Punkterna 2.10 och 2.11 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 4 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 29 angående uppskov med behandlingen av vissa till utskottet hänvisade ärenden. Utskottets hemställan bifölls. § 5 Anstånd med skatteinbetalning för aktieägare ifåmansbolag, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 30 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:94 angåendeskattefrihet för viss stiftelse m. m. jämte motioner. 1 propositionen 1974:94 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför , föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen(1973:323) om ikraftträdande av lagen (1973:322) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m. m. I propositionen hade föreslagitsskattefrihet för för främjande av farmacinsutveckling m. m. och för exportråd. I syfte att mildra de ekonomiskakonsekvenserna för aktieägare i fåmansbolag, som till följd av ändrad praxisför redovisning av a-conto-belopp tätt sin taxering höjd vid taxering,hade vidare föreslagits regler om anstånd med skatteinbetalningenunder vissa förutsättningar. I detta sammanhang hade behandlats de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1974:1819 av m. fl. (vpk) vari hemställtsatt skulle avslå propositionen 1974:94 i vad avsåg punkt 1 i hemställansamt 1974:1820 av m. fl. (m) vari hemställtsatt skulle vidta sådana ändringar i lagen (1973:323) omikraftträdande av lagen (1973:322) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),m. m., att dolda reserver endast togs fram till 1/3 samt atträntebefrielse medgavs för kvarstående skatt, allt i enlighet med vad imotionen anförts. art med bifall tiU proposirionen 1974:94 och medavslag på motionerna 1974:1819 och 1974:1820 skulle anta de vid propositionenfogade förslagen till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1973:323) om ikraftträdande av lagen (1973:322) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), m. m. Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m) och i Trobro (m) vilka ansett att utskottet borthemställa, att med anledning av propositionen 1974:94 ochmotionen 1974:1820 samt med avslag på motionen 1974:1819 skulle anta de vidpropositionen fogade förslagen till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1973:323) om ikraftträdande av lagen (1973:322) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), m.m. med den ändringen att 5 § skulle erhållaav reservanterna föreslagen lydelse. Anstånd med skatteinbetalning för aktieägare ifåmansbolag, m. m. HerrMAGNUSSON i (m): Den under föregående års riksdag genomfördaförändringen av aktiebolagslagen har bl. a. inneburit att aktieägare, styrelseledamöter,verkstäUande direktörer m. fl. inte har rätt att uppta lån i företagen.Förskott betraktas därför numera enUgt kontantprincipen såsom lön, och detinnebär att det under kalenderåret uttagna beloppet under påföljande år ocksåskall redovisas till beskattning. Sedan långt tillbaka har man på många håll tillämpat denprincipen att företagets redovisningsår varit avgörande för den deklareradeinkomsten för ledaren. utfärdade föredeklarationstidens utgång anvisningar som innebar att hela det utbetaladebeloppet skulle upptas till beskattning. Den här nya tillämpningen innebär attdet för en hel del personer uppkommer en beskattningsperiod som kan omfattaända upp till , och med hänsyn till marginalskatterna kandet bli en mycket hård beskattning. Flera näringsorganisationer Föreningen auktoriseraderevisorer, . Svenska revisorsamfundet, hantverks-och industriorganisation, och köpmannaförbund- har mot denna bakgrund i en skrivelse till regeringen begärt att de ökningari inkomsten som uppstod på grund av den föriängda tiden skulle uppdelas på detre följande åren för att man på det sättet skulle undvikamarginalbeskattningens verkningar. Problemen är ju ganska allvarliga, specielltför de mindre och medelstora företagen när det gäller bl, a, kapitaltillförseln. Finansministern har haft förståelse för de problem somredovisas i skrivelsen, säger han. Men han vUl inte sträcka sig längre än atthan går med på en uppdelning under de tre följande åren på det sättet attvederbörande får en kredit med en tredjedel av den ökade skatten, vilken däskall erläggas . Detta löser ju problemet i vad gällerlikviditeten, men det löser inte problemet med den hårda marginalbeskattningen. Anstånd med skatteinbetalning för aktieägare ifåmansbolag, m. m. I en reservation har vi uttalat att man åtminstone i någonmån bör tillmötesgå organisationerna alldenstund anvisningarkom endast före deklarationstidens utgång. Vi reservanter menar bör tillmötesgå reservationen på det sättet, att om den ökade inkomsten pågrund av den förlängda tiden uppgår till eller mera, så skallden skattskyldige få dela upp skatten på de tre följande åren. Med denna motivering ber jag att få yrkabifall till den vid utskottets betänkande fogade reservationen. (vpk); Skattefrihet för stiftelser medför bl. a, att stat ochkommun undanhålls skatteinkomster. Den offentliga insynen i stiftelserna samtderas skattefrihet och roll som instrument för ekonomisk makt har under årenslopp aktualiserats av kommunisterna. Vi har krävt att frågan omde skattefria stiftelserna upptas i hela sitt sammanhang. Skatteutskottethänvisar till företagsskatteberedningen beträffande stiftelserna i allmänhet. Det är anmärkningsvärt att som man erkännerbehovet av en översyn av denna fråga vill man vidga antalet stiftelser somåtnjuter skattefrihet. I propositionen 94 föreslår regeringen skattefrihet förApotekarsocietetens stiftelse och exportråd. I båda fallen är de tvåremissinstanser som har yttrat sig i frågan delade i sin uppfattning. Frånvänsterpartiet kommunisterna har vi inte funnit skäl för annan principiellbedömning av och än den vi har avstiftelserna i övrigt. Vi har därför i en motion yrkat avslag på propositioneni denna del. anför för sin del stiftelsens forskningsverksamhetoch rådets exportfrämjande verksamhet som skäl för att biträda propositionenoch avstyrka vpk-motionen. Man klamrar sig också fast vid departementschefensuttalande att detta ställningstagande inte nödvändigtvis behöver medföra att andrarättssubjekt med likartad verksamhet medges samma skattefrihet. Men det är välnärmast vad som kommer att ske, och uttalandet får ses som uttryck för hursvagt underbyggt förslaget i själva verket är, har ocksä isitt remissyttrande pekat på att skattebefrielse för torde ledarill att andra skattskyldiga med liknande uppgifter skulle kunna åberopa sammaskäl för likartad behandling. Argumentet "stor betydelse från samhällsekonomisksynpunkt", som utskottet anför i fråga om , kan säkert ocksååtskilliga andra åberopa som skäl för skattefrihet. Det brister en aning ilogik och konsekvens från skatteutskottets sida. Så sent som i förra veckanhade att behandla skatteutskottets betänkande nr 28 rörande skattebefrielseför viss stiftelse, 1 det betänkandet argumenterade utskottet på ettövertygande sätt mot en utvidgning av skattebefrielse för stiftelser, och manåberopade just det förhållandet att det skulle kunna leda till krav på likabehandling från andra organisationer. Man klämde också till med påståendet attifrågavarande motionsyrkande stred mot den mer restriktiva inställning som har kommit till uttrycknär det gäller stiftelsernas skatteförmåner. Jag vUl fråga skatteutskottets talesman om det inte hadevarit logiskt att inta samma ställning till de i propositionen 94 föreslagnaundantagen från beskattning. Är inte de uttalade farhågorna likaaktuella i den fråga vi har att behandla ? Det är inte vidgade förmånerför stiftelser som behövs. Det är i stället en begränsning av förmånerna sommåste till. Det är då både omotiverat och orimUgt att beviljaApotekarsocietetens stiftelse och exportråd skattefrihet. Jag ber att få yrka bifall tiU motionen 1819. Anstånd med skatteinbetalning för aktieägare ifåmansbolag, m. m. HerrWÄRNBERG(s): F''örevarande utskottsbetänkande - nr 30 - frånskatteutskottet gäller, som också framgått av vad de föregående talarna sagt,två ganska vitt skilda ämnen, nämligen dels skattebefrielse för två stiftelser,dels anstånd med inbetalning av skatt för aktieägare i fåmansbolag. För att börja med den sista frågan, så har aktieägare ifåmansbolag tidigare haft den ganska omotiverade förmånen att få uppskjutaskatt , därför att de haft brutet räkenskapsår - lön somde medvetet eller omedvetet kallat å-contoutbetalning. I teknisk mening hardessa å-contoutbetalningar betraktats som lån till dess rätt typ av utbetalningslutligen fastställts i bokslutet. När nya aktiebolagslagen trädde i kraft förra sommareninfördes låneförbud för aktieägaren, och å-contoutbetalningarna måste därförbetraktas som något annat än lån, och det naturliga och riktiga var att uttagetkallades vad det verkligen var, nämligen lön. Men då inträdde också beskattningunder det år då pengarna betalades ut och inte under bokslutsåret. Även om de ändrade förhållandena egentligen inte innebäratt den skattskyldige på något sätt blivit orättvist behandlad, så kan givetvisen tidigare gynnad behandling som kanske något oväntat upphör leda tilllikviditetspåfrestningar för den. skattskyldige liksom för företaget. Finansministernhar i sin proposition tagit hänsyn härtill och medgivit anstånd med skattenserläggande: utöver det år då betalning skulle skett får den delas upp i tvåterminer och betalning således ske under de två påföljande åren, om det rör sigom väsentliga belopp eller Utskottsmajoriteten har accepterat bedömningarna ipropositionen och finner det tillfredsställande att ä-contouttag å lön ocksåbetraktas som lön redan det år då uttaget sker. Utskottet är dock medvetet omatt det övergångsvis kan uppstå svårigheter med likviditeten och ansluter sigockså till förslaget i propositionen om vissa lättnader vid inbetalningen. Om a-contobeloppen blivit större än vad toretaget tål; säföreligger möjlighet - detta erinrar utskottet om till återbetalning,varigenom också skattekonsekvenserna uteblir. Utskottet är dock inte villigtatt gå så långt i fråga om lättnader att verkningarna av skatteprogressionenoch räntepåföringarna också skulle elimineras på det sätt som föreslagits avreservanterna, dvs. genom att löneuttag som gjorts om de uppgår tillvissa minimibelopp inte skulle beskattas förrän de närmaste 7 protokoll 1974. Anstånd med skatteinbetalning för aktieägare ifåmansbolag, m. m. Man måste dock konstatera att de skattskyldiga som använt sig av denhär metoden skaffat sig en extra skattekredit och att progressionenhärigenom också kunnat håUas nere ett eller . Om det är så som i säger, att denskattskyldige nu får betala skatt med en progression räknad på ettoch inkomst, så betyder det att han tidigare vid något tillfälleendast betalat progressionen på ett halvårs inkomst . Skärpningenmotsvarar alltså den lättnad som han tidigare haft. I motionen kommunisterna yrkas avslagpå förslaget att två nya stiftelser eller organisationer skall anses vara såallmännyttiga att de bör hänföras till de begränsat skattskyldiga ellerskattefria objekten. Utskottet har inte känt några betänkligheter när det gälltatt tillstyrka propositionen i den del som berör stiftelse.Det ändamål, till vilket avkastningen av stiftelsens medel används -information och statistik på läkemedelsområdet - är av sådan art att sriftelsenäven utan dagens förslag kunnat inrangeras bland de skattefria - forskningsändamåletär det primära kriteriet för skattefrihet. Något annorlunda ställer det sig med exportråd,som naturligtvis, trots sin halvstatlighet, kan betraktas som ett organ förkommersiell verksamhet. Finansministern har ändå menat att detta rådsverksamhet är av så väsentlig betydelse för landets utveckUng och förmåga attkunna hävda sig på världsmarknaden att exportråd bör hänföras till dengrupp av institutioner som tillerkänns den begränsade skattefriheten. Utskottetmedger, trots en allmänt restriktiv hållning i dessa frågor, att det kan finnasspeciella skäl för att den ifrågavarande organisationen inräknas bland debegränsat skattskyldiga. Och - låt mig erkänna det - litet halvhjärtattillstyrker utskottet också förslaget beträffande exportråd. Man ärdock, som har sagt, mycket angelägen om att påpeka att dettainte skall ha någon prejudicerande verkan, och att den restriktivitet som jagtalat om tidigare måste iakttas när det gäller att utöka skaran av mer ellermindre skattefria institutioner. Det skall också tilläggas att om enskilda företag utför deåtgärder som exportråd sysslar med är dessa kostnader avdragsgilla fördem, varför det här naturligtvis i första hand rör sig om skattebefrielse förräntor och liknande inkomster. Jag tror inte att man kan göra en jämförelse mellan deorganisationer som är aktuella och de stora privata stiftelserna, som haren stor del av äganderätten i många svenska företag. Deras förhållandenundersöks av företagsskatteberedningen, som jämlikt sina direktiv har att läggafram förslag till hur den problematiken skall lösas, I det här fallet rör det sig om halvstatligaforskningsföretag med full insyn från samhällets sida, där varken skatteflykteneller maktkoncentrationen har varit avgörande för stiftelsernas tillkomst. är inte så inkonsekvent som . Det är faktiskt någon skiUnad mellan de institutioner som behandlas idagens betänkande och de frågor som vi behandlade och somgällde u-hjälpen, 1 det sammanhanget kan man inte peka på sådana forskningsuppgifteretc, som det här är fråga om - vilka har varit det viktigaste kriteriet för attbevilja viss skattefrihet för dessa stiftelser. Även om jag här har deklarerat att det inte är med någonstörre entusiasm som jag för utskottets talan och tillstyrkerskattefrihet för exportråd anser jag ändå att det har den ställningenatt man bör göra det. Jag ber, herr talman, att med det anförda få yrka bifalltill skatteutskottets hemställan. (vpk): säger att utskottet inte kände tvekan ifråga om . Men tvekan fanns i varie fall i remissyttrandetfrån i , som inte vUle jämföra denna stiftelse medexempelvis eller , vilka ärskattebefriade. Man ansåg att den nu ifrågavarande stiftelsen inte kan åberopanågot skäl för skattebefrielse. Det har framgått att utskottet var mer tveksamt i fråga omSveriges exportråd än om . Det hade varit önskvärt att denhalvhjärtade inställning som tydligen funnits i utskottet lett fram till avslagpå den punkten. 1 remissyttrandet från anförs att denverksamhet som rådet bedriver inte nämnvärt skiljer sig från annat arbete sombedrivs av enskilda företag inom marknadsföring och därmed besläktadkonsultverksamhet. Detta leder lätt fram till en jämförelse med det ärendesom vi hade att avgöra . Även där gjordes jämförelser medverksamheter likartade dem som diskuterades, och utskottet varnade för dekonsekvenser som kunde uppstå genom att andra kunde begära samma förmåner. Jagtycker att utskottets uttalande om att en skattebefrielse för Sverigesexportråd inte behöver leda till sådana konsekvenser är något av en brasklapp. Vad som skiljer exportråd från övriga privata företagär att det är ett halvstatligt företag med full insyn från samhällets sida. Detkan alltså aldrig bli tal om att samhället på något sätt blir uppskörtat av detföretaget på grund av att samhället inte har insyn i vad den enskildastiftelsen har för sig. Det är detta so.m är skillnaden. Något annat som skiljer exportråd från destiftelser som vi hade att behandla är att det då var fråga omändamål som låg inom u-hjälpens område, som inte tUlhör de forskningsändamålsom finns uppräknade i de aktuella paragraferna i lagen. Överläggningen var härmed slutad. Anstånd med skatteinbetalning för aktieägare ifåmansbolag, m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1819 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den skattemässiga behandlingen av vissa gruppsjukförsäkringar Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1819. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 291Nej - 16 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i och i Trobroi motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av herrar i ochNilsson i Trobro i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 262 Nej - 45 § 6 Denskattemässiga behandlingen av vissa gruppsjukförsäkringar Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 32 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:90 angående denskattemässiga behandlingen av vissa gruppsjuklörsäkringar jämte motioner. I propositionen 1974:90 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför , föreslagit att anta vid propositionen fogatförslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). ochLandsorganisationen i hade träffat överenskommelse om en ändring avallmänna försäkringsvillkoren för den kollektivavtalsbundnagruppsjukförsäkringen (AGS). I propositionen hade föreslagits att förenklingeni den skattemässiga behandlingen av arbetstagarnas förmån av fri AGS skullebibehållas. I dettasammanhang hade behandlats dels den med anledning av propositionen väckta motionen1974:1793 av herrar Josefson (c) och () vari hemställts attriksdagen vid behandlingen av proposition 1974:90 beslutade att hos Kungl.Maj:t anhålla om förslag till vidgad avdragsrätt vid beskattningen beträffandeBgenavgifter till gruppliv- och gruppsjukförsäkringar i enlighet med vad somanförts i motionen, dels de vid början väckta motionerna 1974:368av m. fl. (fp, c, m) samt 1 974:949 av i m. fl. (m) varihemställts att beslutade 1. att återinföraavdragsrätt för premie för makes pensionsförsäkring, 2. att slopabegränsningen av avdraget för egen pensionsförsäkring i enlighet med vad somanförts i motionen. Utskottet hemställde att skulle A. med bifall till propositionen 1974:90 anta det vidpropositionen fogade förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 1. motionen 1974:368, 2. motionen 1974:949, 3. motionen1974:1793, i den mån motionen inte kunde anses besvarad genom vad utskottetanfört. Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m) och i Trobro (ni) som ansett att utskottet underB 2 bort hemställa, att med anledning av motionen 1974:949 skulle antaav reservanterna framlagt förslag till lag om ändring i kommunalskattelagcn(1928:3 70). Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av herrar i (c). Josefson (c), ()och (). Den skattemässiga behandlingen av vissa gruppsjukförsäkringar i (m): Vid föregående års riksdag beslöt vi attupphäva makes rätt till avdrag för erlagda pensionspremier för den andre maken.Detta fick till följd att den orättvisa som den faktiska sambeskattningeninnebär ytteriigare ökades. Den faktiska sambeskattningen omfattar alla de fall därtvå makar gemensamt sköter en rörelse eller ett jordbruk. Det måste ansesytterligt stötande att vederbörande inte i samma ordning som alla andramedborgare skall kunna teckna en pensionsförsäkring och få göra avdrag förpremierna på grund av att den ene maken taxeras för hela den gemensammaarbetsinkomsten. Vi i moderata samlingspartiet har ansett att dettamissförhållande bör rättas till och att en rättelse bör genomföras , så att de personer som har sådana för.säkringar inte skall Den skattemässiga behandlingen av vissa gruppsjukförsäkringar behövadrabbas av den rättsförlust som det innebär att tvingas upphöra medförsäkringen eller inte kunna teckna ny försäkring med samma avdrag förpremierna som tillkommer alla andra medborgare i landet. förlitar sig utskottet på att skatteutredningen skalllösa problemet för de faktiskt sambeskattade.