prot · FX0927 · 1974-12-31 00:00:00 — den 21 febraari 1974 Fyllnadsval tiU utskott m. m. Förhandlingarna leddes av herr förste vice talmannen. § 1 Antalet suppleanter i skatteutskottet Enligt tiU kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen föreslagit att antalet suppleanter i skatteutskottet, som förnärvarande är 17, skaU utökas tiU 18. Jag hemställer att antalet suppleanter i skatteutskottetbestämmes tUl 18. Denna hemställan bifölls. § 2 Fyllnadsval till utskott m. m. i (fp)erhöU på begäran ordet och anförde: De på föredragningslistan upptagna valen ärföranledda av avsägelser för att bereda plats i utskott och i lönedelegationenåt ersättare för talman och statsråd samt för att under iBäckmora sjukledighet bereda dennes ersättare plats i skatteutskottet. För valen har valberedningen enhäUigt godkänt gemensammalistor av det utseende som framgår av till kammarens ledamöter utdelad promemoria. Som ordförande i valberedningen ber jag att få överlämnadessa Ustor till herr talmannen. Sedan iGöteborg avlämnat ifrågavarande listor företogs val av en ledamot ikonstitutionsutskottet, en suppleant i , tvä suppleanteri finansutskottet, tre suppleanter i skatteutskottet, två suppleanter ijustitieutskottet, tre suppleanter i lagutskottet, en suppleant iutrikesutskottet, en suppleant i försvarsutskottet, två suppleanter isocialförsäkringsutskottet, tre suppleanter i socialutskottet, en suppleant ikulturutskottet, två suppleanter i jordbruksutskottet, en suppleant inäringsutskottet, två suppleanter i inrikesutskottet och en suppleant iriksdagens lönedelegation. De för nämnda val framlagda Ustorna, alla medpartibeteckningen "Den gemensamma listan", upplästes av herr förstevice talmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns att följande personer,vilkas namn upptagits på respektive listor, utsetts att vara den 21 febraari 1974 Fyllnadsval till utskott m. m. i (s) suppleant i konstitutionsutskottetherr i (s) i (s) () () " () " i (c) suppleanter i justitieutskottetherr () " Mathsson i (s) i (s) () " iHovmantorp (s) suppleant i utrikesutskottetfru () i EskUstuna (s) suppleanter isocialförsäkringsutskottet fröken () i (s) () () () suppleant i kulturutskottet () i (s) () suppleant i näringsutskottetfru () suppleanter i inrikesutskottet herrUlander (s) () suppleant i lönedelegation (för återstående delav valperioden 1977) () § 3 Justerades protokollen för den 8, 12 och 13innevarande månad. Ang. den sovjetiska regimens behandling av oliktänkande § 4 Meddelande ang. preliminär ärendeplan för tiden framtill påskuppehållet Med ledning av från utskotten inkomna sammanstäUningarbeträffande beräknad bordläggning av ärenden i kammaren har utarbetats ettförslag tUl ärendeplan för behandling i kammaren av utskottsbetänkan-den undertiden - 5 aprU 1974. Om den upprättade ärendeplanen skaU kunna följas blir detnödvändigt att - med ändring av den preliminära tidplanen - anordnaarbetsplena , och fredagen den 5 aprU,samtliga dagar med början . Även med denna utökning av plenitidentorde det bli ofrånkomligt att uppskjuta behandlingen av vissa i ärendeplanenupptagna betänkanden tUl efter påsk. § 5 Ang. den sovjetiska regimens behandling avoliktänkande Herr utrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 13februari intagna fråga, nr 72, och anförde: har frågat mig, om jag är bereddatt för redovisa regeringens syn på den sovjetiska regimens förtryckav oliktänkande, senast demonstrerat genom fängslandet av författaren . Regeringen har i många sammanhang klargjort att den önskaren internationell utveckling, som undanröjer förtryck av oliktänkande var det änförekommer. Vi företräder en politisk åskådning som står i klar motsättning tUlvarje diktatursystem. Den samfällda svenska reaktionen mot utvisningen avförfattaren har kommit tUl uttryck i ett uttalande avstatsministern , vilket hade följande lydelse; "står som en symbol för denkompromisslösa sanningslidelsen. Att han nu först berövats sin frihet och sedanförvisats från sitt land måste upplevas som ett smärtsamt bakslag för aUa somvUl hävda rätten att offentligt ta ställning i samhäUeliga och konstnärligafrågor. Sin frihethar han nu återvunnit. måste man säga att varje Ang. den sovjc tiska regimens behandling av oliktänkande människamåste ha rätt att leva och verka i sitt eget land. Den sovjetiska åtgärden ärså mycket mer att beklaga som den sker i då såväl öst som väst strävarefter avspänning och ett intensifierat utbyte av åsikter och informationer övergränserna." Jag tackar herr utrikesministem för svaret på min fråga. Sedan jag ställde frågan har lagt ännu enoförrätt tUl sina många tidigare. Arresteringen av Soizjenitsyn har upplösts -om jag får använda det ordet i att Kreml har förvisat en sovjetmedborgare,dessutom en människa som enligt samstämmiga vittnen är mera knuten tiU sittfosterland än de flesta. Att själva förvisningen är ett brutalt handlande trorjag flertalet i det här landet och i den här kammaren är överens om. En del avoss hade kanske föreställt sig en mera våldsam utveckUng - deportation, tortyr,osv. - men taktiken i Kreml talade tydligen för att sända Soizjenitsynutomlands. Man tycks tro att han därmed skall förlora i betydelse både inomsitt eget land och utanför. Jag hoppas att man där har fel. Men behandlingen av författaren är ingetunikt i . Hela landets historia bygger ju på diktaturens järnhårda lagar,där alla oliktänkande förtrycks antingen via deportation eller, numera, aUtoftare genom inspärrning på mentalsjukhus. blev miljoner och återmUjoner avrättade. är man mera raffinerad, men resultatet är detsamma:det fria ordet förtrycks, avvikande åsikter motarbetas. Mot detta, herr talman, måste vi självfallet ständigtskapa opinion och ständigt reagera. Jag anser att det föreligger en risk föratt vi alltför säUan protesterar just mot vad som händer på andra sidanÖstersjön, att vi litet tUl mans på något sätt tycks resignera införSovjetdiktaturen, främst då därför att förtrycket är av så gammalt datum - dethar varat så . Därför tycks det oss svårt att få en ändring tiU stånd. Herr statsrådet har hänvisat tiU statsministerns uttalandei . Jag betvivlar inte alls att det socialdemokratiska partiet ochregeringen hyser stor motvUja mot vad som har hänt i mot bakgrund avfallet Soizjenitsyn och andra fall, men jag tycker att det finns anledning attta upp en del av statsministerns uttalande till granskning, då han säger:"Den sovjetiska åtgärden är så mycket mer att beklaga som den sker i entid då såväl öst som väst strävar efter avspänning och ett intensifierat utbyteav åsikter och informationer över gränserna." Att man strävar efter avspänning från sida kan vihoppas. Men att man från Kreml hittUls har strävat efter att intensifierautbytet av åsikter och information mellan öst och väst har jag inte lagt märketUl. Det är en överdrift, för att inte säga ett oriktigt påstående. Öst harsåvitt jag förstår motsatt sig varje tanke på att medge ett utbyte avinformation över gränserna. Det är därför som - så upplever jag det -säkerhets-konferensen i står och stampar. Jag tycker alltså att statsministerns uttalande i dendelen är missvisande och oriktigt. Jäg vill sluta med några frågor: Delar herrutrikesministern statsministerns syn i den här avslutande satsen?Hur menar herr statsrådet att förutsättningar har påverkatsi och med senaste exempel på förtryck av oliktänkande? Är detinte för att citera stor risk att den avspänning vi så oftatalar om, och som för primärt innebär ekonomiskt samarbete, gårut över människorna i , att deras frihet ännu mera beskärs? Jag delar helt och hållet herrstatsministerns uppfattning när han beklagar att utvisningen av Soizjenitsynsker "då såväl öst som väst strävar efteravspänning", för att använda statsministerns eget uttryck. Med andra ord:Det är naturligtvis en hänvisning till den europeiska säkerhetskonferensensbehandling av dessa frågor. Det var alltså ett beklagande av att åtgärden kanpåverka resultatet av förhandlingarna i . Men ett faktum är att i dessaförhandlingar, där vi utgår ifrån att det blir kompromisser, kommer väl ocksåöstsidan att göra vissa eftergifter som t. ex. innebär det är det vi hoppas -att utbytet av informationer i fortsättningen skall underlättas mellan öst ochväst. Jag tror inte att det finns någon anledning att ge upptanken på att det ändå skall bli möjligt att i nå sädana kompromisser.När statsministern därför beklagar vad som skett och som naturligtvis kanpåverka förhandlingarna, så har han väl aUdeles rätt. Jag tror å andra sidanatt statsministern har haft fullständigt klart för sig att möjligheterna tillkompromisser finns. den 21 febraari 1974 Ang. den sovjetiska regimens behandling av oliktänkande Jag har inte kritiserat statsministem när hanbeklagat utvisningen eller över huvud taget de allmänna formuleringar som hananvänder och som även statsrådet har använt här mot förtryck avoliktänkande, av det fria ordet i dess skiftande former och på olika håll ivärlden. Det är inte det jag har anmärkt på. Jag tycker bara att denformulering, som statsministern använde och som flera tidningar också har tagitupp i ett uttalande som gjordes efter det att jag ställt min fråga och somalltså inte har föranlett den - där statsministern ger sken av att även öststrävar efter ett intensifierat utbyte av åsikter och informationer i självaverket innebär att statsministern har varit ute med önsketänkande. Vihar inte sett ett enda bevis på att östsidan, enkannerligen , har strävatefter ett sådant utbyte av åsikter och information. Vi kan hoppas på sådana kompromisser. Vi kan hoppas i den grapp som sysslar med dessa frågor i skall komma tillmedgivanden från östsidan mot, antar jag, medgivanden från väst på andrapunkter - så att vi kan få ett ökat informationsutbyte, att åsikterna kan fåspridas mellan människorna i blocken. Men hittUls har vi inte sett några sådana tendenser,såvitt inte statsministern avsåg de mera officiella delegationer, bådepolitiska och kulturella, som farit fram och tUlbaka. På den nivån är detalldeles uppenbart att utbytet har intensifierats. Men jag tror inte attstatsminis- Om ökade möjligheter tiU insättning på skogskonto vidstormfällning tern haftså snäv syftning, och därför finner jag anledning att påtala hans yttrande. Men i övrigt tycks vi vara överens. Man skaU fördöma dennatyp av förtryck. Vi kan alltså hoppas på och arbeta för kompromisser i ,men dessa får inte, herr statsråd, gå ut över den interna friheten försovjetmedborgarna eller medborgarna i övrigt inom . FlerainternationeUa bedömare har varnat för en sådan utveckling i av s. k.avspänning, som för såvitt jag begriper endast har ett syfte, nämligenatt ge ett ekonomiskt utbyte. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Om ökade möjligheter till insättning på skogskonto vidstormfäUning Herr finansministern erhöUordet för att besvara i (c) i kammarens protokoll för den12 februari intagna fråga, nr 71, och anförde; i har frågat mig om jagär beredd att med anledning av de svåra stormfäUningar som drabbat främst desydöstra delarna av - föreslå ökademöjligheter tUl insättning på skogskonto för drabbade skogsägare i likhet medvad som tidigare skett vid svåra stormskador. De stormfällningar som förekommit isydöstra har enligt vad jag inhämtat varit av sådan omfattning att demotiverar ökade möjligheter till insättning på skogskonto för drabbadeskogsägare. Jag ämnar lägga fram ett förslag i denna fråga. i (c): Jag tackar finansministern för ett positivtsvar på min enkla fråga. De stormskador som föranledde min fråga är geografisktbegränsade tUl i första hand några kommuner i och län.Skadorna blev däremot mycket svåra för de skogsägare som drabbades. I flerafall stormfälldes medelålders och äldre skog i en sådan omfattning att avverkningarav mogen skog inte kan ske och i vissa fall inteunder en . Stormen får därför svåra konsekvenser för mångaskogsägare både ekonomiskt och ur sysselsättningssynpunkt. En för tidigavverkning är givetvis oekonomisk. Kostnaderna blir dessutom höga genom attskogsägarna snabbt skall få ut virket ur skogen. Även omfattande skogsvårdandeåtgärder, bl. a. i form av betydande plantering, är nödvändiga. En resultatutjämning genom vidgade möjligheter till insättningpå skogskonto lindrar i viss mån de negativa ekonomiska konsekvenserna avstormen. Den ökade utjämning av intäkterna som finansministerns svar germöjligheter tUl gör det, såvitt jag förstår, också lättare för många skogsägareatt klara större skogsvårdande insatser. Därigenomkan sysselsättningen även på bättre upprätthållas i de stormdrabbade områdena. Det vore bra om finansministern också vUle medverka tUlatt dispens ges till vidgad insättning på skogskonto även för inkomståret 1973.En Uknande dispens gavs 1972 ända fram tUl den 28 aprU, och det innebar såvittjag vet inte några svåra tekniska problem att administrera den. Jag är övertygad om att finansministernspositiva svar kommer att uppskattas i de bygder som drabbades av stormen. Ang. betalniitgen av fordonsskatt efter uppbördstidensutgång Överläggningen var härmed slutad. § 7 Ang. betalningen av fordonsskatt efter uppbördstidensutgång Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 15februari intagna fråga, nr 78, och anförde: har frågat mig om jag är bereddvidta sådana åtgärder att fordonsägare, som ej betalat fordonsskatt, gesmöjlighet att i skälig anslutning tUl uppbördstidens utgång på ett smidigt ochsnabbt sätt erhålla skattekvitto och kontroUmärke sedan skattebeloppet och eventuellstraffavgift eriagts. Uppbörd av fordonsskatt enligt det nya systemet för s. k.rullande uppbörd ägde ram första gången den 11febraari 1974. Denna uppbörd omfattade samtliga fordon och skUde sig ipraktiken mte från vad som gällt tidigare i fråga om uppbörd av automobUskatt.Vid uppbördstidens utgång visade det sig att ett stort antal fordonsägareförsummat att betala skatten. Deras fordon skulle inte få användas efter förrän ägaren fått och löst nytt skattekrav på posten.Riksskatteverket beslöt då, efter samråd med bilregistemämnden ochpoststyrelsen, att fordonsägarna skulle få lösa de ursprungliga skattekravensenast under förutsättning att fordonsägaren erladefastställd restavgift. Denna uppgår tUl av skattebeloppet, dock lägst10 kronor. Med hänsyn tUl omläggningen avuppbördssystemet har genom denna engångsåtgärd öppnats möjlighet för deförsumliga fordonsägarna att snabbare fullgöra sin betalningsskyldighet och därmedockså snabbare kunna använda sina fordon. HerrNYQUIST (fp); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin enkla fråga. Den framställdes då det rådde stor förvirringoch osäkerhet om innebörden av de nya bestämmelserna om rullande skatteuppbördoch kontrollmärke. den 11 febraari var sista dag för uppbörd avbilskatt. Många fordonsägare hade tyvärr inte fullgjort sina åligganden då.Genom tillmötesgående från postverkets sida medgavs dock att skattekvitto ochkontrollmärke kunde utlösas även . Men i och med det var det stopp ehura ett stort antal icke utlösta försändelser låg på Ang. betalningen av fordonsskatt efter uppbördstidensutgång postanstalterna.Enligt uppgift skulle de ligga kvar ytterligare någon vecka. Även om fordonsägare enligt det gamla systemet nubetalade in såväl skatt som 4 procents straffavgift erhölls inte skattekvittomed kontrollmärke. Många fordonsägare bibringades uppfattningen att de i sådanafaU kunde köra på postkvittot, som det hette. Det stod dock klart, rentformellt, att de då gjorde sig skyldiga till överträdelse av gällandebestämmelser, enligt vUka krävs att skattekvitto medförs vid färd och attkontrollmärke är fäst på bakre registreringsskylten. Som man förstår medförde det här högst besvärandeolägenheter, för att inte säga katastrofsituationer, för dem som är beroende avbU för arbetsresor o. d. Det upplystes bl. a. att om man gjorde en sådanförsenad inbetalning skulle det ta ända upp till två man kundefå en duplettavi - ända fram tUl . beslut att utsträcka liggetiden tUl den21 februari hälsades självfallet med stor tiUfredsställelse, men det är såvittman kan förstå det framgår också av finansministerns svar - en engångsföreteelse.Med det ruUande uppbördssystemet kommer, även om det nu blir bättreinformation, många fall att inträffa där fordonsägare på grund av sjukdom,utlandsvistelse osv. inte kan klara skatten och där behovet av bU kan bliakut. Enligt bilregistemämnden kommer det att ta ungefär innan nyskatteavi kan sändas ut. Praktiska skäl talar enligt mitt förmenande för en genereUliggetid hos posten utöver den reguljära uppbördsperioden. För denextra tiden skall självfallet utgå en straffavgift. Det bör i sammanhangetuppmärksammas att inga påminnelseavier går ut på det sätt som ju sker när manfår en vanlig postförskottsförsändelse. Jag har förståelse för att det intesänds ut sådana påminnelseavier - det skulle praktiskt och ekonomiskt sett bliett ganska besvärligt system. Men då bör man i gengäld ge fordonsägarna den härextra möjligheten till inlösen. Det kan självfallet också tänkas attlänsstyrelserna får möjlighet att ge ett interimstUlstånd för dem som verkligenbehöver köra bU. Jag viU nu fråga finansministern om svaret skall tolkas såhårt som att detta verkligen är en engångsåtgärd och att det inte kan finnasnågot utrymme för en Uknande åtgärd framöver dvs. generell liggetid på tiodagar för de försumliga fordonsägarna. Eftersom frågeställaren riktade en direktfråga tiU mig kan jag väl säga att om man är angelägen om att kunna använda sinbil utan avbrott, så bör det vara så pass viktigt och intressant förvederbörande att betala sin skatt inom den tid som är angiven att man också gördet - det är ju en gång . Att föra in som något slags permanent system att det inteär så allvarligt med ett betalningsdatum, det har jag personligen storabetänkligheter inför. Huravida man med hänsyn till erfarenheterna här iinitialskedet skall göra något ytterligare medgivande eller inte är för tidigtatt säga . Jag har utgått ifrån - med hänsyn till att det är någonting sombara sker en gång - att vederbörande bilägare skall ha ett egetintresse som ar så starkt manifesterat att man betalar sin skatt inom den tidsom skattemyndigheterna kräver. Jag tar fasta på den senare delen avfinansministerns inlägg - att han gärna för egen del viU se vUka erfarenheterdet här systemet kan ge vid handen innan man kan överväga om man på något sättskaU förändra den praktiska utformningen av uppbörden i fortsättningen. den 21 febraari 1974 Ang. användningen av stationshus som väntlokaler förbusstrafikanter Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. användningen av stationshus som väntlokaler förbusstrafikanter Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 60, och anförde; har frågat mig om jag anser detvara tUlfredsstäUande att - utan att kontakt tas med de kommunala myndigheterna- befintliga stationshus, i samband med att tågen upphör att stanna, stängs ocht. o. m. rivs trots att det finns behov av väntlokaler för busstrafikanter. Stationshusens primära funktion är att tUIgodose behovetav arbets-och personaUokaler på bemannade stationer. Väntutrymmen för allmänhetenupptar därför i regel en relativt Uten yta av ett stationshus. Drift-ochunderhållskostnaderna för väntutrymmet kan därför betraktas som marginella sålänge stationen är bemannad. Kostnaderna för att bibehålla väntutrymmen istationshus där övriga lokaler inte används bUr däremot normalt betydande. Det förekommer givetvis fall därarrangemang vidtas av det slag åsyftar. Det får naturligtvisankomma pä att från faU till fall bedöma dessa frågor. FraKARLSSON (c): Jag ber att få tacka för svaret. som gått har fleraengagerat sig i den här frågan, vilket bevisar att problemet är aktuellt. pågår en stark nedläggning avjärnvägsnätet. På ett stort antal orter i vårt land har vi både järnväg ochstationshus kvar, men inga tåg stannar. Oljekrisen har avslöjat att det finnssvagheter i vårt moderna samhälle. Borde vi inte börja tänka om när det gälleratt använda de resurser som redan finns tillgängliga, t. ex. järnvägarna? DenkoUektiva trafiken inom kommunerna är i många faU dåligt utbyggd på grund av destora kostnader som en utbyggnad för med sig för skattebetalarna. Som exempel på vad jag avsett med min fråga kan jag nämnajärnvägsförhåUandena i . Sedan den 1 juU 1973 stannar inga tåg Ang. SJ.s rabatter för folkpensionärer De trafikanter som kommer med bussar från olika håll ,, , har ingen vänthaU att gå in i; vänthallen är låst. har SJ planer på att riva stationshuset och flyttaverksamheten tUl ett godsmagasin, beläget på andra sidan om spårområdet. Detinnebär att spårområdet måste passeras av samtUga SJ-kunder och även avbussarna på de tidigare nämnda linjerna. Också ur kulturhistoriskt och stadsplanemässigt perspektivär det fel att riva detta stationshus. Därför ber jag attfå fråga kommunikationsministern om han är beredd att medverka till att stoppadet rivningsraseri som gripit omkring sig när det gäUer stationshus. Vi skall ju inte gå in på enskUda fall. Härhar nu talat om ett aktuellt stationshus. Jag har som vanligt haftbehov av att ändå se litet på det aktuella fallet, och jag talar antaghgen baraom för fra vad hon redan vet, om jag säger att den här frågan ärföremål för uppniärksamhet i det berörda området. Jag har lärt mig att frågan nu behandlas av SJ lokalt den är föremål för utredning. Kommunstyrelsen är informerad och engagerad,enligt uppgift tUI mig, liksom kulturnämnden m. fl. Det går alltså inte attgöra gällande att SJ i det här faUet kan riva något stationshus utan att mötaprotester från en rad instanser i kommunen. Alla parter skall naturligtvis säga sitt innan en sådanhär sak sker där skaU vi vara överens. Det här gäller jii också ingrepp istadsplan, som nämnde, och enligt vad jag lärt mig kommer någonform av vänthall att bli resultatet. Sedan stäUde en mera principiell fråga ominte tiden är mogen att stoppa rivningsraseriet, som fra uttrycktesig, när det gäller stationshus. Ja visst man skall inte riva enjärnvägsstation om det inte är så att den trafik som stationen haft att betjänamer eller mindre upphört. Här har vi gemensanrma intressen, ochjag och alla andra, att se till att stationshus aldrig blir aktuella för rivning,utan att vi åker tåg. Då kommer stationen både att bli kvar och att reparerasoch snyggas upp. Jag tackar för det senaste svaret det låferju positivt. Men jag skall be att få påpeka att när den här frågan ställdes varinte kommimstyrelsen vidtalad; ingen i kornmunen visste om att SJ hade planeratatt riva stationshuset. Överläggningen var härmed slufad. §9 Ang. SJ:s rabatter för fplkpensionärer Herr kommunikationsministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara de i kammarens protokoU för intagna frågornaav i (fp), nr 63, i (fp), nr 67, herrMagnusson i (vpk), nr 68, och (), nr 69, ochanförde: i har frågat mig omjag anser det rimligt att SJ genom nya bestämmelser kraftigt höjerbiljettpriserna för pensionärer. i har frågat mig om jag ämnar vidtanågra åtgärder för att förhindra den kraftiga fördyring av pensionärernas resorsom kommer att medföra. i har frågat mig om regeringenär beredd att motsätta sig en försämring av rabatter pä resor vid statensjärnvägar, bl. a. för folkpensionärer. har frågat om jag inför kammaren vUldeklarera min uppfattning om den av SJ aviserade ändringen avreserabattsystemet som bl. a. skulle medföra en avsevärd försämring avpensionärernas resemöjligheter. Jag ber att få besvara frågoma i ett sammanhang. Som frågeställarna säkert känner tUI kommer på regeringensinitiativ pensionärsrabatten vid SJ även i fortsättningen att utgöra 50 procentav ordinarie pris. Dessutom kommer inte något s. k. 67-kort att erfordras förköp av pensionärsbiljetter. Den nya rabatten skaU - i enlighet bl. a. med vadriksdagen förordat även gälla vid resa i första klass. i (fp): När jag nu tackar statsrådet 'svaret borde jag egentligen tacka för det konkreta svar jag och de andrafrågestäUarna fick redan dagen efter det att frågorna inlämnats.