prot · FX09130 · 1974-12-31 00:00:00 — HerrUlander valde alt hastigt byta ämne och började diskutera de mera grundläggandeprinciperna för relalionerna pä arbetsmarknaden. Eftersom han nu har valt delämnet, tycker jag del kunde vara intressant all fä höra honom förklara vad detär för fel exempelvis pä meningen: "Förelagels ekonomiska styrka ochkonkurrenskraft är av betydelse för såväl ägare som anställd." HerrUlander måste alltså anse alt någon av parterna ärointresserad av förelagels ekonomiska styrka och konkurrenskraft. Är det deanslällda som är ointresserade av detta -vilket ju påverkar deras löneutrymme -eller är det kanske ägarna som är ointresserade av detta? Det kunde vara roligtalt fä höra synpunkter på den frågan. - Annars lär liknandesynpunkier finnas med i det rationaliseringsavtal där såväl SAF som LO samt SIFoch SALF finns med som undertecknare. Åtgärderför att fördjupa arbetsdemokratin Hen iKalmar (s): stod i talarstolen och sade alt det inomSlatsföretagsgruppen endast är Tobaksbolaget som åstadkommit någol på detområde del här gäller. Att han är fel underrättad genom tidskriftenMetallarbetaren är inte min sak all klara ut, utan . Närjag nu säger att har antagit ett mycket omfattandeprogram för denna verksamhel och beslulat hur den skall drivas iSlatsföretagsgruppen, måste väl detta ändå vara till fyllesl. Man är där välmedveien om behovet av att få arbetsdemokrati till stånd. Här finns som sagl ifiera företag klara riktlinjer uppdragna för hur detta skall göras inomStatsföretagsgruppen. Nuhoppas jag alt , när arbetsfredskommillén har framlagt sittförslag, är lika angelägen om att genomföra arbetsdemokratin också ute i deprivata företagen som han är om att genomföra den i de statliga företagen, därdenna verksamhet redan är i gång. Hen ULANDER (s): HerrGranstedt går in pä en helt ny diskussion. Vi talade här om problemet atl påarbetsplatserna och vid förhandlingar mellan parterna klara av de bekymmer somman har. Helt naturligt har de anställda intresse av allt detta. Men varförhar vi i stiftat en mängd lagar för atl ge denena parlen - arbets-lagarparten - de verktyg den behöver för atl kunna leva upplill åtminstone en del av vad vi här eftersträvar? Det är inte riktigt som delstår här, alt det enbart är i lönefrågorna som man har motstående intressen.Enligl vad man kan läsa ul av debatten kring den tagna lagstiftningenframgår alt företagarna lydligen i alla de här frågorna har att derasanställda inte skall lägga sig i della. Sedanskulle jag vilja ställa en sista fråga: När har arbetsmarknadens parter begärtall vi skall inrätta elt sådant råd som det talas om här? När har LO gjort det?När har TCO gjort det? När har gjort det? Jag vel inte om SAF har gjortdet - där har jag inga konlakler - men i varie fall har löntagarorganisationernainte begärt alt statsmakterna skall gå in med någol sådant råd, eftersom deklarar dessa saker själva. Åtgärderför att fördjupa arbetsdemokratin i ansåg att jag var dåligt informerad i den härfrågan, eftersom jag kunde påstå att det bara var Tobaksbolaget som hade gjortnågonting. Det är ju ledsamt i så fall, men jag framhöll inte någon egenuppfattning, utan jag läste högt ur elt ledarstick i Fack - det är alltså Fackssynpunkter som jag relaterade. menade sedan att eftersom vi båda - och jag vill gärna understryka atldetta är riktigt - är angelägna om att få en bättre arbetsdemokrati iarbetslivet, skulle jag väl kunna göra någon insats själv på den enskildasektorn. Jag kan väl svara - om jag får säga det så här kort sammanfattat - attdet gör jag efter mina begränsade möjligheter. Jag är i mitt fackförbund,tillhörande TCO, ordförande i en arbetsgruppsom har till huvudmål att säga upp nuvarande fördagsnämndsavtal och utarbetaett medbestämmanderätts-avtal. - Så nog görs det vad som går att göra också päden sidan, men här diskuterar vi bara problem inom de statliga företagen.Därför menar jag att det är viktigt att vi gör klart för företagsledarna i destatliga företagen vad vill, nämligen atl statens företag skatt varaföre-gängsfördag när det gäller arbetsdemokratin. Hen (): HerrUlanders argumentation är titel förvånande. Han citerar ett stycke ur vårmotion, och när jag frågar vad det är för fet på den formuleringen säger hanatt jag byter ämne. Jag har litet svårt att förstå logiken i det resonemanget. Sedankommer han med ett felcitat. Han påstår att det i vår motion står alt enbartlönefrågor är ett ämne för motsättningar. Men i motionen heter del:"Fördelningen av produktionsresultatet är självfallet en fråga där ägareoch anställda har motstående intressen." Därmed har vi inte sagt att delär den enda fråga där ägare och anställda har motstående intressen. Sedanåterkommer till alla de lagar som har behandlat i år.Jag lycker att de är ett bevis på att samhällets ansvar här är väldigt stortoch att det gäller att få till stånd det smidiga samarbele mellan samhället ocharbetsmarknadens parter som vi har förordat. I och för sig borde ingentinghindra att statsmakterna tar initiativ till elt sådant samarbete. Jag harväldigt svårt atl förstå vad det skulle vara för fel i det. Övertäggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall titt dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fi., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposiiion: Den som vill all kammarenbifaller inrikesutskottels hemställan i betänkandel nr 29 röstar ja, den delej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen av i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrGranstedt begärde rösiräkning verkställdes voiering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullal: Ja- 195 Nej - 106 Miljövårdspolitiken,m. §16 Föredrogs inrikesutskottels belänkande nr 30 i anledning av proposilionen1974:157 med förslag till lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring. § 17Miljövårdspolitiken, m. m. Föredrogsjordbruksuiskoiiels belänkande nr 44 i anledning av molioner angåendemiljövårdspolitiken, m. m. 1detta betänkande behandlades molionerna 1974:233av m. fl. (fp) vari hemställts atl hos Kungl. Maj:l begärdealt en äriig miljörapport med i molionen diskuterad utformning föreladesriksdagen, 1974:235av m. fl. (fp) vari, såvitt nu var i fråga (yrkandena D-G),hemställts D. all hos Kungl. Maj:i begärde atl uppdrag om forsknings-och utvecklingsarbete rörande decentraliserad miljövänlig teknik lades ut påhärför lämpliga organ i enlighel med vad som anförts i motionen, E. attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde att i internationella sammanhangdrev kraven på internationell miljölagstiftning, F. all hos Kungl.Maj:l begärde atl studier utfördes av härför lämpligl organ rörandemöjlighelerna atl skapa ökad medverkan och ökad delaktighet från allmänhetenssida i frågor som rörde dess miljö i vid mening i enlighet med vad som anförtsi molionen, G. all hos Kungl. Maj:l begärde förslag som gavsammanslutningar av konsumenter, naturvårdare, handikappade, forskare etc.rätt alt överklaga beslut enligt livsmedelslagen samt lagen om hälso- ochmiljöfartiga varor, 1974:510 av hen (), 1974:511av m. fl. (vpk) vari hemställts att i skrivelse lillregeringen begärde förslag om förbud mol lillverkning och försäljning av öl ochläskedrycker i engångsförpackningar av glas. 7 protokoll 1974. Miljövårdspolitiken,m. plast och metall inom läskedrycks- ochbryggeribranschen, 1974:832 av m. fl. (s), 1974:833 av herrWachtmeister i (m) saml 1974:1461 av fröken () och herrAsling (c). 1. lämna molionen 1974:233ulan åtgärd, lämna motionen1974:235, yrkande D, utan åtgärd, 2b. lämna molionen1974:235, yrkande E, ulan ålgärd, lämna motionen1974:235, yrkande F, utan ålgärd, lämna motionen1974:235, yrkande G, ulan åtgärd, 3. lämna molionerna1974:510, 1974:833 och 1974:1461 utan ålgärd, lämna motionen 1974:511 utan ålgärd, lämna molionen 1974:832 utan åtgärd. 1. angående avlämnande aven ärlig miljörapport av () som ansett alt utskottet under 1 bort hemställa, altriksdagen skulle i anledning av molionen 1974:233 som sin mening ge Kungl.Maj:l lill känna vad reservanten anförl angående avlämnande av en årligmiljörapport till , 2. angående forsknings- ochutvecklingsarbete rörande decentraliserad miljövänlig teknik m. m. av () som ansett att utskottet under 2a bort hemställa, attriksdagen skulle i anledning av motionen 1974:235, yrkande D, som sin mening geKungl. Maj:t till känna vad reservanlen anförl om forsknings- ochutvecklingsarbete rörande decentraliserad miljövänlig teknik, 3. angående studier i syfteatt öka allmänhetens möjligheter lill med verkan i beslut rörande miljöfrågor, m. m. av () som atl utskottet under 2c bort hemställa, all skulle i anledning av molionen1974:235, yrkande F, som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad reservantenanfört angående studier i syfte all öka allmänhetens möjligheter tillmedverkan i beslut rörande miljöfrågor m. m.. 4.angående rätten all anföra besvär mol beslut enligl livsmedelslagen och lagenom hälso- och miljöfarliga varor av () och (vpk) somansell all utskottet under 2d bort hemställa, allriksdagen skulle i anledning av molionen 1974:235, yrkande G, som sin mening geKungl. Maj:l lill känna vad reservanterna anfört om utvidgad besvärsrällenligt livsmedelslagen och lagen om hälso- och miljöfarliga varor, 5. angående förbud mol tillverkning och försäljningav vissa varor av (vpk) som all utskottet under 4a borthemställa, attriksdagen skulle i anledning av motionen 1974:511 som sin mening ge Kungl.Maj:l titt känna vad reservanlen anförl angående förbud mol lillverkning ochförsäljning av vissa varor. Miljövårdspolitiken,m. Detta betänkande från jordbruksutskottet handlar huvudsakligen omnågra molioner från om miljövårdspolitik, vilka ulskottel haravvisal. Jag skall därför lala för de reservationer som är fogade tittbetänkandet. Ifolkpartiets miljövärdspolitik ingår bl. a. all stödja och hjälpa fram de nyaformer av teknik som har kallats för "småskalig teknik". Numerakallas det i anglosaxiska länder för "appropriale lechnology", vilketpå svenska bäst blir "lagom-teknik". Om denna lagom-teknik taladesdet på en liberal u-landskonferens här i Slockholm, där vi fick ta delav många rapporter om hur det för behövs nya former av teknik sominte kopierar våra jättemaskiner och inte heller består av våra urmodigamodeller, ulan av nya genomtänkta former som passar jusl för del landelsarbdskraft, klimat och erfarenhet. Men för att få fram dessa är man i väsentliggrad beroende av hjälp från de ulvecklade länderna. Jagskulle gärna vilja citera vad fysikprofessorn skriver iDagens Nyheter . Han säger där att vår skyldighet är att utveckla vad hankallar för "en resursbevarande energisnål teknologi". Det är justlagom-tekniken. "Då skulle vi", fortsätter professor ,"kunna börja nedbringa vår förbrukning av råvaror mol en globall rimlignivå" och hjälpa . Han slutar: "Där har ell litetmen socialt och tekniskt avancerat land som faktiskt både möjligheleroch skyldigheter att göra en konstruktiv insats!" Bällrekunde del inte sägas. Detta är exakt vad som begärs i folkpartielsmiljövårdsmolion, och det är också innehållel i reservaiionen 2 lill delaktuella betänkandel. Vidarekräver vi i vår partimotion och i reservationerna 3 och 4 atl olikaopinionsgrupper som känner ett särskilt ansvar för miljön skall få bällremöjligheler än de har att lägga sig i och delta i arbetet när det gällermiljöfrågor. Vi föreslär dels atl man skall bedriva mer forskning på atl fåfram lämpliga former för detta arbete och della inflytande, dels atl man skalltillåta en form för sådan delaktighet som går alt genomföra ,nämligen att ge överklaganderält över vissa miljövårdsbeslut till en generöstbestämd krets av organisationer. Denna fråga har tidigarevarit uppe i , och utskottet anser Miljövårdspoliti-ken,m. fortfarande att det ärtillräckligt att de stora organisationerna pä arbetsmarknaden har fält dennamöjlighet att överklaga. Till det vill jag återigen bara säga att dessaorganisalioner är alldeles utmärkta för de ändamål som de är tillkomna för menatt de inte passar särskilt bra för det här speciella ändamålet. Jag vill intealts vara otacksam för att de fått den här rätten, men jag vilt påstå atl deinte gjort någol för alt undertätta för sina medlemmar att effektivt utnyttjaden. Skallmedborgarna verkligen kunna bevaka sin rätt i sådana här fall är det viktigtatt den vidgas till flera organ som har mera speciella intressen på området. Vihar inte lagt fram någon exakt lista på vilka organ det skall gälla - det är ensak som kan diskuieras. Men det skall alltså vara sådana som har till sinnaturliga uppgift att bevaka miljön och som har intresse, sakkunskap ochmotivation att göra det. är det enda organ som vi nämnt somtänkbart i sammanhanget. Ett bra och aktuellt exempel pä detta är en nyligenutförd mycket grundlig nationalekonomisk studie från MIT i , där ett parforskare har tagit reda pä varför kärnkraftverken i blir så mycket dyrareatt bygga är . Forskarna har lyckats bevisa att det faktiskthuvudsakligen beror på opinionsgruppernas agerande, vilket på olika indirektasätt påverkar kärnkraftverkens ekonomiska omgivning. Detsamma gäller tydligeninte för andra kraftverk. Den fördyring som där sker är inte lika slark ochvilar på mer konventionella grunder. Härkan man alltså ta på det med händerna och se hur opinionsgruppernas arbetehjälper till att dra fram i ljuset de yttre miljöeffekterna av vissa företag såatt effekterna kan bli uttryckta i vanlig påtaglig fördyring. Därigenom kommerförelagen i gång mycket långsammare och blir i vissa fall inte alls av. Nuär detta en illustration. Det är inte exakt vad jag yrkar i reservationerna.Jag är fullt medveten om atl man inte kan översätta amerikanska politiska mekanismerdirekt till svenska förhållanden. Vi har helt andra metoder att avgöra hur ochvar miljöhänsyn skall las. 1 stället för det domstolsförfarande och den debattmellan fria likaberättigade parter som amerikanerna har arbetar vi med t. ex.koncessionsnämnd, naturvårdsverk och andra myndigheter som skatt avväga olikasynpunkter. Men i båda fallen är vissa grupper svagare än andra och har ekonomiskasvårigheter att göra sig hörda. Vi skulle därför också i detta land behövamöjligheter för andra organisalioner än de allra största och starkaste alleffektivt säga ifrån vid miljöhot, t. ex. genom rätten alt överklaga vissabeslutade men icke vidtagna miljöåtgärder. Detmåste finnas mekanismer för att i den rent ekonomiska processen få in densamhälleliga värderingen av verksamheter med olika typer av miljöhot. Detamerikanska exemplet visar att sä är möjligt att göra. I det mycket starkaresamhällsstyrda svenska systemet är den här sortens regulatorer inte helleronödiga. Det visar kärnkraftdebatten här i landet, och de kan tillämpas även päandra miljöområden. Jagvill slutligen yrka bifall även till reservationen 1, som handlar om en årligmiljörapport. Vad som här behövs är inte bara naturvärdsverkets i och för sigförtjänstfulla årsredogörelse utan en fullständig översikt över vilkamiljöåtgärder som har vidtagits och deras resultat. Just i dåmiljövärden hotas genom att energikrisen vänder uppmärksamheten åt aiidra hålloch då vi upplever vilka oerhörda faror som turar exempelvis i denkemiska industrin, tydligen utan att vetenskapen i tillräcklig grad harinriktats pä dessa frågor eller i varje fall utan att den har blivit hörd,framstår det som allt viktigare att denna kammare åtminstone en gäng varje ärfår se en sä fullständig bild som möjligt av vad regeringen har åstadkommit ochges möjlighet att debattera dessa åtgärder. Jag yrkaralltså bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 4. Miljövårdspolitiken,m. Hen (vpk): 1 jordbruksutskottets betänkande nr 44, som vi nu behandlar,förekommer motionen nr 511, undertecknad av mig och ytterligare sex vpk-ledamöter.I motionen yrkar vi att i skrivelse till regeringen skall begäraförslag om förbud mot tillverkning och försäljning av öl och läskedrycker iengångsförpackningar av glas, plast och metall inom läskedrycks- ochbryggeribranschen. Motivenför ett sådant förbud har blivit allt starkare. Vi kan sägaatt det finns tre huvudmotiv. Dels kan det sparas material som kan finnanyttigare användning, dels kan belastningen pä miljön i form av avfall minskas,om dessa engångsförpackningar försvinner, dels kan den energi inbesparas somåtgår för dessa engångsförpackningars framställning. Statsministernhar fiera gånger uttalat som sin mening atl "slit- ochslängperioden nu är förbi". Senast sade han det vid energirådetsutfrågning . Jag delar för min det helt statsministerns bedömning idetta fall. Men föreligger det en sådan bedömning, så menar jag att den ocksåmåste fl komma till uttryck i praktisk handling. Ett sådant praktiskt uttryckskulle vara att stoppa de typer av engångsförpackningar som vi nämner i vårmotion. De finns på ett klart avgränsat område, som för övrigt staten köptin sig pä, och de har fullt godtagbara ersättningar i form av returglas. Detär klart atl ett stopp för dessa engångsförpackningar skutte innebära stoppockså för tillverkningen av dem och därmed bortfall i just densysselsättningen. Men detta förhållande kan inte få hindra ett ingripande. Detär tvärtom ett samhällsintresse att råvaror och sysselsättning förs över till områdensom tillgodoser primära mänskliga behov. Ett förbud för dessa typer avengångsförpackningar måste därför kombineras med ålgärder för atl skapasamhätlsnyttiga sysselsättningar för dem som friställs genom stoppet för en,som jag ser det, inte samhältsnyttig tillverkning. Effekten, både förkonsumenterna och för samhället i stort, kan bara Miljövårdspolitiken,m. bli positiv om dessaengångsförpackningar försvinner. Del måste rimligtvis vara billigare förkonsumenterna att köpa sina drycker i returglas som, belagda med entillräckligt hög pant, äleriämnas lill affären sedan de tömts på sitt innehåll.Frän allmän samhällssynpunkl är det också ett inlresse atl konsumentpriset kanhållas lägre. Vidare framstår det frän samhällets synpunkt som mycket önskvärtatl förbrukningen av material och energi pä förpackningsområdel blir så lilensom möjligt och alt belastningen pä miljön i form av avfall kan minskas. Dessatyper av engångsförpackningar har också visat sig särskilt besvärande ochfariiga för såväl människor som djur dä de hamnat ute i naturen. Det tordedärför finnas elt betydande intresse från kommunernas sida, vilka ju har allsvara för renhållningen, att belastningen i avfallet frän dessa engångsförpackningarförsvinner. Imotionsyrkandel lar vi upp bara vissa typer av engångsförpackningar som genastoch ulan olägenhet kan försvinna. Men vi menar att hetaförpackningsområdet måste bli föremål för översyn. Skall vi framöver spararåvaror och energi, så finns här ett område där det bör gå alt spara utansiörre olägenheter för konsumenterna. Denekonomiska tillväxtens former har också under senare lid alltmer satts i fråga.Detta har inte bara skett här i landet utan också i elt globall sammanhang. Detgäller ju att långsiktigt hushålla med ändliga naturresurser, och det gälleratt begränsa förbrukningen av energi. Vad gäller den senare så skall ju Sverigegenomföra en landsomfattande sparkampanj . Som ett lämpligt inslag idenna bör enligt min mening också en begränsning i användandet avengångsförpackningar ingå. Sker så, kommer det att medverka till en medvetenomläggning av produktionens inriktning mot socialt nyttiga produkter somverkligen bidrar till människornas välfärd. De typer av engångsförpackningarsom det är fråga om i vår motion bidrar snarare till ofärd för både människoroch djur, och därför bör de bort. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservaiionen 5 av herrTakman, fogad lill nu förevarande betänkande från jordbruksutskottet. Hen (): I motion 832 har vi fört fram krav på att de fyra ämnena beta-naftylamin,benzidin, 4-aminodifenyl och 4-nilrodifenyl skall förbjudas eftersom de ärhöggradigt cancerogena. Vi stöder oss pä en konvention som antogs avILO-konferensen där dessa ämnen uppfördes i som starkt cancerogenaoch fariiga för industriellt bruk. De är förbjudna inom hela arbetslivet iEngland . De används fortfarande, såvitt vi förstår, om än i sparsamomfattning i . Dåvi började granska vilka möjligheler man hade att förbjuda dessa ämnen här iSverige fann vi att det ganska tillsatts en s. k. pro-duktkontrollnämndsom skall handha farliga ämnen. Enligt kungörelse, SFS 1973:334, 5 §, åliggerdet produktkontrollnämnden atl offentliggöra vägledande förteckning överämnen som är all hänföra till hälso- och miljöfarliga varor och sådana som kanbefaras medföra skada pä människor. Vi tog kontakt med produktkontrollnämndenoch fann atl dessa ämnen då inte var angivna på någon sådan lista men att manmycket väl kände till dem och deras fartighet. Jag har varit i kontaktmed produktkontrollnämnden, och dessa ämnen finns fortfarande inte på någonlista av det här slaget. Detförsta yrkandet vi ställde i motionen gick ut på att hos kungenomedelbart skulle begära förbud för industriellt och kommersiellt bruk av dessafyra ämnen. Det andra yrkandet, som siktade något längre, avsåg att regleradessa ärenden för framtiden genom alt delegera beslutsrätten från enligt 7 § lagen om hälso- och miljöfarliga varor.Då skutte produktkontrollnämnden kunna gripa in. Vifick den uppfallningen när vi tog kontakt med nämnden att man skulle varaintresserad av elt sådant förfarande, och det anfördes närmast som en ursäktall man inte hade kunnal gripa in när det gällde dessa ämnen eftersom man intehade beslutsfunktioner. Närnu utskottet har behandlat den här frågan säger man sä här: "Utskottet,som utgår från att den i motionen väckta frågan med hänsyn till dess allvartiganatur uppmärksammat beaktas, får i överensstämmelse med sitt tidigareställningstagande förestå att molionen i övrigt inte föranleder någonriksdagens särskilda åtgärd. I anslutning till vad i motionen sägs omdelegering av beslutsrätten enligt 7 § lagen om hälso- och miljöfariiga varortitt berörda tillsynsmyndigheter vitt utskottet erinra om attdepartementschefen i sitt av godkända uttalande i frågan anförde attbefogenheten att införa förbud vid en delegering i regel torde böra ligga hosproduklkontrollorganet, alltså den nuvarande produktkontrollnämnden." Avdetta kan man sluta sig till att utskottet uppfattar vårt första yrkande somelt befogat yrkande, dvs. att ifrågavarande ämnen är farliga. Utskottetbetonar detta starkt i sin skrivning och hoppas att de skall leda fram till attfrågan uppmärksammas av den berörda myndigheten. Men i den andra delen menarman att motionen skjuter över målet eftersom ulskoiiel lydligen anser attproduktkontrollnämnden redan har denna delegationsräii. Närdet gäller första yrkandel i molionen kan jag väl i stort sett anse all del ärulagerat, eftersom jag av ett meddelande från arbetarskyddsstyrelsen - somockså går in som kontrollorgan i dessa sammanhang - har fått klart för mig atlde här fyra ämnena är upplagna som fariiga ämnen. De kan eller bör inteanvändas för industriellt bruk, eftersom de är klassade som ämnen ikontrollgrupp A. Om dessa ämnen sägs att de är första klassens gifter, som intefår förekomma i arbetslivet. Ämnena bedöms ha hög cancerframkallande effekt ochkunna orsaka cancer också vid låg exposition. Inget upplag i kroppen av ämnen idenna klass är tillåtet vare sig genom andningsvägarna eller huden. Miljövårdspolitiken,m. Miljövårdspolitiken,m. värden anges inte fördessa ämnen. Man kan alltså säga att gränsvärdet är 0. - Därmed är det förstayrkandet i vår motion avfört ur debatten. Däremot kvarstår del lydligen någonform av missuppfattning när det gäller den andra delen av molionen. Den19 november, alltså , besvarades en interpellation av dessa frågor till den berörde departementschefen, som dä uttalade: "Jagdelar självfallet uppfattningen att produktkontrollnämnden skall vara aktiv isitt arbete.