prot · FX09145 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidutformningen av ersättningen har man försöki att i största möjliga utsträckningfrämja den skadades möjligheter att återgå i arbetet och att förenkla ochförbilliga skaderegleringen. För all del målet skall nås krävs bl. a. deaktuella ändringarna i gällande skattelag.. Låt mig därför till slut framhållaatt det är vät omvittnat att ersättning i form av engångsbelopp medverkar titten snabbare rehabilitering av den skadade. Den möjligheten bortfalleremellertid i praktiken, om utskottets hemställan bifalles. Jag yrkarbifall till motionen 2015. Under detta anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrKRISTENSON (s); Jag skall inle gå in i någon sakdiskussion med som självsade att det finns andra aspekter på denna fråga. Om motionärerna hade varitledamöter i skatteutskottei hade de behandlat motionen likadant som ettenhälligt utskott nu har gjort, nämligen så att utskotiei har arbetat efterregeln atl det är svenska folkets urgamla rätt an sig självt beskatta. Med dettayrkar jag bifall lill utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottetshemställan bifölls". Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 2015 av herrar ArneGeijer i och Träff, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. §6 Skattemässig behandling vid övergång från aktiebolag till annanröretagsform, m. m. betänkande nr 67 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition1974:188 med förslag till lag om den skattemässiga behandlingen med anledningav övergång från aktiebolag till annan företagsform, m. m. jämte motioner. Ipropositionen 1974:188 hade Kungl. Maj;t () föreslagitriksdagen att anta vid propositionen fogade förslag till 1. lag om den skattemässigabehandlingen med anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform,m. 2. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "1propositionen föreslås regler om hur en övergång från mindre aktiebolag lillannan företagsform skall behandlas från skattesynpunkt. Deföreslagna reglerna innebär all, om ett aktiebolag med ett aktiekapitalunderstigande . går i likvidation den 1 januari 1975-den31 eller tvångsupplöses enligt de civilrättsliga övergångsreglerna,särskilda skattelättnader inträder både vid utskiftningsbeskattning-en ochinkomstbeskattningen. Ett belopp på . utöver tillskjutet kapital ibolaget föreslås sålunda vara fritt från utskiftningsskatt för i princip allabolag, som likvideras eller tvångsupplöses. Vidare innebär propositionensförstag att aktiebolag, som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk, skallefter upplösningen kunna fortsätta verksamheten i annan företagsform utaninkomstskattekonsekvenser, om tillgångar och skulder överförts till bokfördavärden och samma ägarsituation föreligger i aktiebolaget och det nya företaget. Lagstiftningen avses trädai kraft ." Skattemässigbehandling vid övergäng från aktiebolag till annan företagsform, m. m. I detta sammanhang hade behandlats de vidriksdagens början väckta motionerna 1974:939av m. fl. (m) vari under punkten F hemställts att hosKungl. Maj;t skulle anhålla om tilläggsdirektiv till företagsskatteberedningeninnebärande att beredningen uppmanades framlägga förslag till regler somgjorde det möjligt att medge uppskrivning av aktiekapital med obeskattademedel i enlighet med vad som anförts i motionen 1974:932 samt 1974:955 av m. fl. (m, fp) varihemställts atl hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förstag tilländringar i skattereglerna för enskild firma så alt denna företagsform ienlighet med i motionen berörda avseenden skatlemässigt jämställdes medaktiebolag. Utskottet hemställde attriksdagen skulle A. medbifall till propositionen 1974:188 anta de vid propositionen fogade förslagen till 1. lag om den skattemässigabehandlingen med anledning av övergång frän aktiebolag till annan företagsform,m. 2. tag om ändring i taxeringslagen(1956:623); 1. motionen 1974:939, 2. motionen 1974:955. Skattemässigbehandling vid övergång från aktiebolag till annan företagsform, m. m. Därjämtehemställde utskottet att förevarande ärende skulle företas till avgörande efterendast en bordläggning. beträffandeuppskrivning av aktiekapital med obeskattade vinstmedel 1. avherr i Trobro (m) och () som ansett att utskottet under B 1 bort hemställa, atlriksdagen med bifall till motionen 1974:939 hos Kungl. Maj;t skulle anhålla attföretagsskatteberedningen fick i uppdrag att lägga fram förslag till regler,som gjorde det möjligt att medge uppskrivning av aktiekapital med obeskattadevinstmedel, beträffandebeskattningen av enskild firma 2. avherr i Trobro (m) och () som ansett att utskottet under B 2 bort hemställa, aUriksdagen med bifall till motionen 1974:955 hos Kungl. Maj;t skulle anhålla omförslag till ändringar av beskattningsreglerna för enskild firma så att dennaföretagsform blev jämställd med aktiebolag. Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendetskulle företas till avgörande efter endast en bordläggning. HerrNILSSON i Trobro (m): Med hänsyn titt den långt framskridna tiden skall jag nöja mig med altyrka bifall till de två reservationer som har fogats till dettautskottsbetänkande, som jag hänvisar till de motiveringar som äranförda i de motioner som har föranlett betänkandet. Jag ber alltså alt fä yrka bifall till reservationerna 1 och 2. HerrWÄRNBERG (s): Med hänvisning till motiveringarna i utskottets betänkande inskränkerjag mig lill att yrka bifall lill utskottets hemställan i sin helhet. Överiäggningenvar härmed slutad. PunkternaA 1 och A 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i Trobro och , och förklarades den förrapropositionen vara med Övervägande ja besvarad. Sedan i Trobrobegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammarenbifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 67 punkten B 1 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i Trobro Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNilsson i Trobro begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Skattemässigbehandling vid övergäng från aktiebolag till annan företagsform, m. m. Herr andre vice talmannen () anmälde atthan avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Propositionergavs på bifall till dels utskoitets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i Trobro och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Trobrobegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 67 punkten B 2 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i Trobro Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNilsson i Trobro begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Herrandre vice talmannen () anmälde att han avsett att rösta nej menmarkerats som frånvarande. §7 Föredrogs finansutskottets betänkande nr 42 angående lilläggsstat I till rikssiatenför /75. Sedankammaren bifallit utskottets framställning om alt ärendet skulle företas tillavgörande efter endast en bordläggning, bifölls vad utskottet i övrigthemställt. § 8Meddelande ang. riksdagsarbetet Kammarensvid höstsessionens slut återstående ojusterade protokoll framläggs lill . Tillkammarens ledamöter har utdelats statistik rörande riksdagsarbeiet under åren1971-1974. Vidare har utdelats en preliminär plan för kammarens sammanträdenunder tiden 1975. Avtidplanen framgår bl. a. atl öppnas fredagen den 10 januarikl. Därutöver sammanträder kammaren kl. 11.00och . Särskild underrättelse härom kommer skriftligen alt tillställasledamöterna, liksom särskilda anvisningar med anledning av riksniötetsöppnande. Ett antal inbjudningskort till öppningsceremonin kommer atltilldelas ledamöterna. Fördelningen av inbjudningskorten sker genompartikansliernas försorg. Kammarensledamöter har också tillställts en promemoria angående de stadganden i den nyariksdagsordningen som föranleder ändringar i formerna för de enskildariksdagsledamöternas arbetsinsatser. Jag utgår från att ingen av kammarens ledamöter vidavslutningen av årels sista arbetsplenum önskar någon längre redogörelse förarbetet vid riksdag. Några uppgifter frän den statistik som harutdelats bör dock nämnas. Antalet plenitimmar i kammaren har i jämförelse medföregående år minskal med närmare 100, eller 15 procenl, vilket gjort delmöjligt att nedbringa antalet kvällsplena från 1973 till 27 vid åretsriksdag. Av statistiken framgår vidare att det sammanlagt hållits cirka 5 390anföranden och I 480 genmälen. Dessa siffror är endasi obetydligt lägre änföregående års. Antalet voteringar med rösträkning har minskat från 987 till685. Lottning har fåll ske 31 gånger. Medutgången av della år upphör regeringsform och riksdagsordningalt gälla. Den nya riksdagsordningen innebär åtskilliga förändringar iriksdagsarbetet, bl. a. ändrade debattregler. Jagtackar kammarens ärade ledamöter för värdefulla insatser i riksdagsarbetet ochför visat förtroende. Till vice talmännen berjag få framföra etl tack förvärdefull hjälp och gott samarbete. Jag framför också kammarens lack till vårsekreterare för hans utomordentliga arbete. Likaså uttalar jag kammarenstacksamhet till kanslipersonalen, stenograf-kåren och all övrig personal förderas förnämliga arbetsinsatser. Jaghoppas all del föreslående uppehållet i riksdagsarbetet skall ge såvälledamöter som personal möjligheter till rekreation och avkoppling. Medden förhoppningen tillönskar jag alla en god jul och ett gott nytt år. Ordet lämnades på begärantill i ,som yttrade: Vi tackar förEdra vänliga ord lill oss. Trotsdystra spådomar har den gångna varit en arbetsduglig sådan. Ni, herrtalman, och presidiet i övrigt har verksamt bidragit därtill. Arbetet harordnats sä att effektivitet kunnat förenas med trivsel. Jag instämmer också idet tack som herr talmannen riktade till de skickliga medarbetare somunder chefsijänstemännens ledning bidragit till detta resultat. Närjag inledde årets riksdag påpekade jag att deltagandet val var delhögsta i värt lands historia. Intresset för vad som sker i detta hus var medandra ord stort. Väljarna hade med sina röster stött del politiska parti somställ dem närmast i värderingar, idéer och uttalade intressen, hell i enlighetmed demokratins principer, som ger utrymme åt partipolitiska meningar ochideologier alt brytas mot varandra. Ingen enda väljare hade lagt sin röst förett parlamentariskt dödläge. Den partiställning som blev valets resultat,betydde följaktligen icke att väljarna hyste förståelse för att vi skullehemfalla ät handlingsförlamning.och inaktivitet. Historien ger oss mångaexempel på hur demokratin undergrävts för att de parlamentariskt ansvarigaicke värnat om dess funktionsduglighet. Demokratin värnas inte enbart genomalt den är inskriven i författningar. Demokratin värnas bäst genom att viformar vårt handlande så att förtroendet för samhällets goda vilja och förmågaupprätt-hålles i folkets breda lager. Hardå årets riksdag motsvarat dessa krav? Jag vågar påståendet att så varitfallet. Den har givit prov på både vilja och handlingskraft. Det har varil ende stora reformernas riksdag, som betyder ökad trygghet för de breda lagren avvärt folk och skydd mot eventuella påfrestningar inför den framtida ekonomiskautvecklingen. Jag skall icke göra någon uppräkning av de betydelsefulla beslutsom fattats. Andra har redan gjort det. Men jag skulle vilja påpeka att vadstort som skett inte alltid har återspeglats i massmedia. Del finns folk, sombekant, som inle tror på storken - trots att de har sett den. Det tillhöremellertid även demokratins uppgifter att upplysa allmänheten om vad sombeslutas här. Och det gångna året har sannerligen inle -som talmannen nysspåpekade - präglats av lotternas marknad i denna församling. Det har varit enarbetsduglig riksdag. Jagmedger att utgångsläget var vanskligt. På sina håll har det också talats ompolitiskt .schackrande. Det kan som bekant gå troll i ord. Men att träffaöverenskommelser är ingenting nytt i vår parlamentariska tillvaro. Det ärheller inte föraktligt utan tvärtom logiskt naturligt i ett demokratisktsamhälle. Ordet kompromiss har i mångas öron fått en dålig klang. Men länkefter etl ögonblick! Vi tvingas ständigt att kompromissa med verkligheten, medmotståndarna, med de egna anhängarna, ja med oss själva. Därigenom fårpartiernas principiella program sitt nutidsvärde. Skulle programmens absolutaformuleringar gälla i alla skiften Nr 145 uppstod risken att de blev gulnade pappersblad. I ördaeen den P" parlamentariskt tillstånd som icke leder till praktiska resultat. '''''ariieningar måste ändock klädas i riksdagsbeslut, om de icke skall upphöraatt ha sin betydelse. Det kan innebära att partierna tvingas atl Höstsessionens bitvisomsätta sin ideologi i en motsträvig verklighet. avslutning manicke daglinga med sina principer. ATP-frågan var pä sin lid ett exempel på hur principeroch praktiska ståndpunkter blev oförenliga. Och dä blev det strid, medkänt resultat, om vilket vi inle längre Kompromisserhar sålunda sina gränser. Sammanjämkningar får icke bli självändamål. 1 så fallskall de fördömas. Men den skapande kompromissen förutsätter politisk karaktäroch medvetenhet om huvudlinjen i den egna ideologin. I regel innebärberedskapen lill överenskommelser ojämförligt mer av ideologisk styrka än detabsoluta krävandet. All erfarenhel visar dessutom att handlingsförlamning kanbli ödesdiger för demokratins bestånd. Den skall ha kraft och förmåga att finnarimliga lösningar pä sina egna och medborgarnas problem. Riktar viblickarna utöver vårt lands gränser anser vi alla att det är önskvärt medöverläggningar och överenskommelser. Vi är niedvetna om faran i att varjeintressegrupp etter stal i kompromisstös självtillräcklighet driver sinameningar. Kan inte nationerna jämka ihop sina intressen och genom förhandlingarge avkall på extrema ståndpunkter eller ideologiska motsättningar utsattesmänskligheten för en dödlig fara. Vi har det i färskt minne.Avspänningen mellan supermakterna innebär väl inle atl de övergivit sina gamlabarrikader. Men den är ett steg i önskvärd riktning. Beredskapen lillförhandlingar för alt på fredlig väg undanröja konflikter har vårtoförbehållsamma stöd, vilket Inle utesluter behovet av vaksamhet mot de farorsom denna utveckling kan medföra för de mindre nationerna. Nya verkligheter,nya problem! Men det saknas inte orosmoln i världen. Rekordhöga prishöjningar,gnisslande utrikeshandel, stagnerande produktion, stigande arbetslöshet, 4miljoner sysslolösa i , 7 miljoner t , regeringskrisertill följd av sviktande parlamentariskt underlag. Vårt läge påverkas av världenonikring oss, och det blir säkert svårt alt finna ett vaccin mot både inflationoch arbetslöshet. Svårbemästrade uppgifter tornar upp sig framför oss. Må viha kraft an med gemensamma ansträngningar lösa dem. Jag önskar angenäm jul och ett gott nytt år. Herrtalmannen förklarade härefter riksdags höslsession avslutad. § 10 Kammarenåtskildes .