prot · FX0956 · 1974-12-31 00:00:00 — Domstolen har försöktatt just reglera verksamheten, förhindra uppkomsten av företeelser Uknande demsom föranledde konsumentombudsmannen att ingripa. Precis samma situationbefinner sig lagstiftaren i, om han som talar om skall gekonsumentombudsmannen ökade befogenheter. Tänk efter ett slag - hur mycketskall vi detaljreglera och krångla till det för vanliga, hyggliga företag somskall försöka existera i det här landet? Läs igenom lagen om otillbörligmarknadsföring! Den ger nämligen en generalklausul som konsumentombudsmannenoch har att försöka tillämpa. Det är enbart genom att mangång efter annan dyker ned på sädana här fall som man kan komma till rätta meddem. Men jag tror inte på att det går att i lagar detaUföreskriva hur man ivarje enskilt fall skall bete sig. Därför vill jag, utan att försvara HolidayMagic, hävda alt det är fel när påstår att den här marknadsföringenpågår helt ogenerat. Det gör den inte. Holiday Magic har tvingats tillbetydande anpassningar i enlighet med utslag. Det är just det förhållandet att vanliga,hyggliga företag upplever det här konkurrensförhållandet som orättvist somutgör en del av bakgrunden till min fråga. Det förhållandet atl vi i annanordning är i färd med att mycket strängt reglera de seriöst arbetandeföretagens reklamåtgärder står i bjärt kontrast till vad som försiggår, ochtydligen får försiggå ännu på det här området. Jag skall emellertid tafasta på handelsministerns uppmaning att ytterligare intressera mig för dennafråga. Det finns kanske anledning att ta upp den i denna kammare i ett annatsammanhang än i en enkel fråga. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Ang. användningen av medel för särskilda åtgärder påskolområdet Nr 56 Fru statsrådet erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 12 marsintagna fråga, nr 116, och anförde: har frågat mig, om jag vUlredogöra för hur de medel som anvisats för särskilda åtgärder på skolområdethar fördelats mellan mer generella undervisningsinsatser och selektiva,pro-bleminriktade åtgärder. Medlen för särskilda åtgärder på skolområdet har av Kungl.Maj:t fördelats pa två huvudposter, nä'mligen ca 10 miUoner kronor förpersonell förstärkning av undervisning och ca 4,9 miUoner kronor för elevvård,fritidsverksamhet etc. Därutöver fick disponera 100 000kronor för administrativa uppgifter. har fördelat ca13,1 miUoner kronor. Inom har en samrådsgrupp med företrädareför . och skola, LO, TCO, ,utredningen om skolans inre arbete, utredningen om skolan, staten ochkommunerna, barnstugeutredningen samt biträtt vid fördelningen. Medlen är avsedda för insatser i klasser och skolor därolika problem gör sig gäUande. Vad det gäller är inte minst att underlättaskolgången för de elever som i skolan upplever särskilda svårigheter. För attkomma tiU rätta med dessa problem kan det vara nödvändigt både att förändraundervisningssituationen och förstärka insatserna för elewård och fritidsverksamhet.Jag räknar med att utbildningsmyndigheterna gör en utvärdering averfarenheterna av vårens verksamhet. Utfallet av denna utvärdering får visa omnågra förändringar bör göras av principerna för fördelningen av de aktuellamedlen. Jag vill gärna tacka för det svar jag fick avstatsrådet.. Där angavs på vUket sätt Kungl, Maj:t fördelat dessa pengar ochockså hur man försökt att så långt möjligt förankra beslutet om fördelningen avpengarna hos olika intressenter. Det här är en helt ny form av stödverksamhetinom skolområdet, som beslutades och som skall börjabedrivas ute i skolorna. Såsom väntat gällde också de flesta av de ansökningar somkom in förstärkning av de personella resurserna inom undervisningen. Man fårväl ändå slå fast att de s. k. disciplinproblemen som jag inom parentes sagtanser vara en mycket ytlig benämning grundas på elevernas svårigheter, sommånga gånger medför en svår arbetssituation för lärarna. Pengarna förytterligare personella insatser i klassen bör enligt min mening - enuppfattning som jag tror delas av många, bl. a. av - användasför att åstadkomma en ökad individualisering i undervisningen, så att man sålångt möjligt kan undvika att en elev behöver lämna sin klass. Därför är ocksåstödet utanför klassen av stor betydelse. Jag tycker att mycket är positivt av det som framgår avsvaret angående fördelningen av pengarna. a. är det utmärkt att den rena Ang. användningen av medel för särskilda åtgärder påskolområdet Ang. användningen av medel för särskilda åtgärder påskolområdet skolexpertiseninom SÖ utvidgades med en grupp av personer från och skola,barnstugeutredningen och när pengarna skulle fördelas. Jag ärockså myckel tacksam för att man inte velat använda stödpengarna till enokontrollerad nedsättning av lärarnas tiänstgöringsskyldighet utan framför allthar satsat på en extra personell förstärkning i klassen. Givetvis' kan det ändå finnas problem. Man har gjort ensådan fördelning att två tredjedelar av pengarna används för förstärkning av depersonella resurserna inom själva undervisningen, medan endast en tredjedel avdet belopp som stått till förfogande har anvisats tiU förstärkning av elevernasfritidsverksamhet. Man kanske bör överväga, om denna fördelning är den riktigai fortsättningen. Det intressanta är hur denna utvärdering kommer att göras ochom den kan visa att man kanske borde ha satsat även på andra saker, som man inte har ansett sig kunna satsas på, t. ex. miljökliniker. Jag tror detvore värdefullt att ha sådana i skolan, eftersom de ger eleverna en bättreundervisningssituation med att man därigenom bygger upp positivaskolattityder hos elever som är undermotiverade, och detta kan i sin tur bidratill att skapa en bättre situation för dem i deras klass. Jag skulle som sagt viUa tacka för att fördelningen avpengarna bestämts på ett så vidsträckt och fint sätt. tror jag i fortsättningen kanske också borde ta sig en funderare på att något ändrainriktningen, så att den personella assistansen i större utsträckning sätts injust i kontaktrelationen skola-hem, där det säkert brister en hel del. Detskulle vara intressant att höra, om statsrådet möjligen har tänkt sig en sådanändring av inriktningen i fortsättningen. Jag vill först erinra om att den del av dethär anslaget som var avsett för den personella förstärkningen i undervisningeni volym var tänkt att bli lika stor som den del som skulle gå tillförstärkningsanordningar för elevvård och fritidsverksamhet. 10 miUoner kronorhar gått till den personella förstärkningen och ca 5 miUoner kronor har avstatsmakterna satsats på elewård etc, men där skulle kommunerna skjuta tilllika mycket. har det visat sig vara svårare för kommunerna att sökaanslag ur den senare anslagssumman. Det beror naturligtvis på att det har varitsvårt att få fram de här pengarna för att bidra med avkostnaderna samt på att ansökningstiden varit relativt kort. Det har kanskedärigenom funnits formeUa svårigheter för kommunerna att bemästra. Men jag trorockså att det kan bero på en viss brist på fantasi man tänker gärna i invandatankebanor, och då blir det gärna så, att man i dessa sammanhang känner behovetvara starkare av den personella förstärkningen inom undervisningen. Jag vUl erinra om att det i propositionen står att vadbeträffar insatserna för elevvårdande verksamhet och fritidsverksamhet skalldet ske ett samråd lokalt mellan sociala myndigheter, de myndigheter som harhand om fritidsverksamheten och föreningarna. Man hade hoppats att det skulleha blivit en mera fruktbar satsning genom det samrådet. hoppas attnär en utvärdering härvidlag kommer till stånd , skall vi fåytterligare och bättre underlag vid fördelningen av de kommande 30 miljonerna. Jag är tacksam för vad statsrådet säger härom utvärderingen av vad man bör sikta in sig på i fortsättningen. Det vorevärdefullt om statsmakterna vid tillfäUe vUle förbereda nästa ansökningsperiod,så att kommunerna kunde bereda sig för en samordning av de insatsersom sätts in på skolans område och de insatser som kan göras inomfritidsverksamhetens ram. SÖ har ju själv i sin beskrivning av problemen pådetta område öppet erkänt de sociala problemen. Problem i samband med fritidenhar synnerligen stor inverkan på elevernas situation i skolan;fritidhemmiUöskolverksamhet hänger olösligt samman. Det vore bra om insiktenhärom kunde få ett ännu mera utpräglat uttryck vid fördelningen av dessa pengari fortsättningen. Jag tackaråterigen för svaret. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer Överläggningen var härmed slutad. § 10 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:tsproposition nr 92 till tratikutskottet. § 11 Föredrogs och hänvisades berättelserna nr 1315 till finansutskottet. § 12 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1686 till socialförsäkringsutskottet och nr 1687 tUl socialutskottet. § 13 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 66 och 67. § 14 Anslag inom verksamhetsområde,m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 5 i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframställningar för /75 inom socialdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer Överläggningen rörande punkten 1får omfatta även punkterna 2-11. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga nu nämnda punkter. I det föUande redovisas endast de punkter, vid vilka särskilda yrkanden framställts. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer Punkten 4(Allmänna barnbidrag) Maj:t hade i propositionen 1974:1 bilaga 7() under punkten C 1 (s. 44 och 45) föreslagit riksdagenatt till Allmänna barnbidrag för /75 anvisa ett förslagsanslagav 2 . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:424 av herrar () och () vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till ett program förfamiUepolitikens utbyggnad innehållande bl. a. värdesäkring av barnbidragenoch införande av vårdnadsbidrag i enlighet med vad i motionen anförts samt 1974:1326 av () vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde förslag till ett successivt införande avvårdnadsbidrag för barn under 3 ä ålder. 1. alt riksdagentill Allmänna barnbidrag för /75 anvisade ett förslagsanslag av2 , 2. att riksdagenbeträffande ett program för famiUepolitikens utbyggnad m. m. skulle avslåmotionen 1974:424 och motionen 1974:1326. 1. beträffande ett program för famiUepolitikens utbyggnadm. m. av herrar i (c) och (), fröken ()och () samt () som ansett att utskottet under2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:424 och ianledning av motionen 1974:1326 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag tillett program för famiUepolitikens utbyggnad m. m. i enlighet med vadreservanterna anfört. Vid denna punkt hade avgivits ettsärskilt yttrande beträffande ett program för famiUepolitikens utbyggnad m. m.av herrar Carlshamre (m) och (). Punkten 9 (Bidrag till driften av förskolor ochfritidshem) Kungl. Maj:f hade under punkten D 3 (s. 57 och 58)föreslagit att till Bidrag till driften av förskolor ochfritidshem för /75 anvisa elt förslagsanslag av 413 000 000kronor. 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1974:425 av m.fl, (c) vari, såvitt här var ifråga, hemställts att under anslaget D 3, Bidrag till driften avförskolor och fritidshem, fick disponera medel för att möjliggöra attstatsbidrag beviUades till kommuners skjutskostnader. 1974:1319 av () vari, såvitt här var ifråga, hemställts att skulle a) hos Kungl,Maj:t begära ett samlat förslag till innevarande riksdag till regler förstatsbidrag till den kommunala förskoleverksamheten, b) beträffandestatsbidragen till deltidsförskolan för fyra- och fem-åringar ge Kungl. Maj:ttUl känna vad som anförts i motionen, c) uttala attstatsbidrag till medhjälpare i deltidsförskolan skulle utgå med perbarn och år från den 1 juU 1974 samt Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer 1974:1336 av m. fl,(vpk) vari hemställts att uttalade sig för att till praktikanter påbarnstugor ersättning skulle utgå, som svarade mot arbetets art, dock lägstbegynnelselönen för anställda inom barntillsynsverksamheten, och attstatsbidrag härtill skulle utgå . 1. att riksdagenbeträffande frågan om statsbidrag till skjutsverksamhet skulle avslå motionen1974:425, såvitt här var i fråga, 2. att riksdagenbeträffande ett nytt statsbidragssystem, statsbidrag till deltidsförskolan förfyra- och femåringar samt statsbidrag tUl kostnader för medhjälpare ideltidsgrupp skulle avslå motionen 1974:1319 i motsvarande delar, 3. att riksdagenbeträffande frågan om ersättning till vissa praktikanter m. m. skulle avslåmotionen 1974:1336, 4. att riksdagentill Bidrag tUl driften av förskolor och fritidshem för /75anvisade ett förslagsanslag av 2. beträffande frågan om statsbidrag till skjutsverksamhetav herrar i (c) och (), fröken () och () samt () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:425, såvitthär vari fråga, gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande ett nyttstatsbidragssystem, statsbidrag till deltidsför skolan för fyra- och femåringar samt statsbidrag till kostnader för medhjälpare i deltidsgrupp av () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av motionen 1974:1319 imotsvarande delar gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört, 4. beträffande frågan om ersättningtill vissa praktikanter m. m. av (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall tUlmotionen 1974:1336 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört. 5. beträffande frågan om ersättning till vissapraktikanter m. m. av () som ansett att utskottets yttrande iviss del skulle ha av reservanten angiven lydelse. 2 protokoll 1974. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer Punkten 10(Bidrag till kommunala famiUedaghem) Maj:t hade under punkten D4 (s. 58 och 59)föreslagit att till Bidrag tiU kommunala famiUedaghem för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1974:421 av m. fl. (m) vari hemställts att hosKungl. Maj:t skulle anhålla om förslag tUl statsbidrag till barntillsyn vidvuxenutbUdning. 1. att riksdagentill Bidrag till kommunala famiUedaghem för /75 anvisade ettförslagsanslag av , 2. att riksdagenbeträffande frågan om statsbidrag till barntillsyn vid vuxenutbildning skulleavslå motionen 1974:421. 6. beträffande frågan om statsbidrag till barntillsyn vidvuxenutbildning av herrar Carlshamre (m), () och () somansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:421 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om förslag tiU statsbidrag till barntillsyn vidvuxenutbildning. Den första punkten i det utskottsbetänkandesom nu föreligger från socialutskottet med anledning av årets socialhuvudtitelgäUer forsknings- och utvecklingsarbetet inom socialpolitiken. Jag vill med denutgångspunkten gärna ta upp några utvecklingslinjer i vår socialpolitik som enbakgrund och inledning till den föUande debatten här . 1960-taletvar en viktig reformperiod. Men självfallet nådde vi därmed Mycket återstår att göra. Det har inte minst många viktiga reformbeslut vid förra årets riksdag och nya reformförslag till årets -riksdag givit klart besked om. Vi lever i ett samhälle som snabbt förändras.Därför måste socialpolitiken möta också nya behov. Den sociala trygghetspolitiken måste vara en i vid meningresurs-skapande och miljöpåverkande politik. En aktiv och förebyggandesocialpolitik har inte bara atl passivt avvärja olika hot mot den enskildamänniskans trygghet. Socialpolitiken skall i ett föränderligt samhälle vara enaktiv kraft, som motverkar och undanröjer ogynnsamma utvecklingstendenser ochfrämjar en samhällsutveckling, som står i överensstämmelse med socialpolitiskamål och värderingar. I den politiska debatten skildras ibland utgifterna försocialpolitiken som bördor för produktionen. Enligt min mening är satsningar påsocialpolitiken produktiva i ordets grundläggande mening. Låt mig bara peka påATP-reformen för att ge ett exempel på hur sociala reformer är enstimulans och en drivkraft för den ekonomiska tillväxten. Solidaritetenkräver att vi använder socialpolitiken för att omfördela resursernapå ett rättvisare sätt. Den helt avgörande frågan är här hur man genom politikenbestämmer sig för att använda de totala resurserna. I det sammanhanget vUl jagunderstryka, att den industriella tillväxten måste styras av sociala ochmänskliga mål och att den måste förenas med social utjämning och ökaddemokrati. Under hela den tid som den moderna socialpolitiken vuxitfram har en av tyngdpunkterna i reformarbetet legat i en utbyggnad avsocialförsäkringarna. Det är en av de viktiga utvecklingslinjer jag vill pekapå. Det är därigenom vi kan utveckla de generella socialpolitiska insatserna något som konkret har kommit till uttryck i en rad reformbeslut vid förra åretsriksdag sjukpenningsreformen, tandvårdsförsäkringen, föräldraförsäkringenosv. och som vid årets riksdag bl. a. kommer att föUas av omfattande ochviktiga pensionsreformer. Även ekonomiska stödåtgärder utanför självasocialförsäkringen läggs nu i ökad omfattning på försäkringskassorna. Detgäller t. ex. barnbidragen, och en utredning om överflyttning avbidragsförskotten till försäkringskassorna pågår i enlighet med famiUepolitiskakommitténs förslag. De familjepolitiska målsättningarna sätter nu sin prägeläven på socialförsäkringssystemet. Beslutet om föräldraförsäkringen är här ettgenombrott för nya famUjepoUtiska principer och är det mest konkreta iförverkligandet av ett lika ansvar mellan föräldrarna i arbetet med vården ochfostran av barnen. Regeringens förslag i dessa viktiga frågor bygger i alltväsentligt på famiUepoUtiska kommitténs grundliga utredningsarbete ochåterspeglar också viktiga punkter i de famiUepolitiska program som redovisatsav LO och TCO. Jag vUl erinra om att redan har godkänt ettförslag om att ersättningstiden i nya föräldraförsäkringen förlängs fr. o. m.1975 från sex tUl . Jag har ocksä tillsatt en utredning meduppgift bl. a. att pröva möjligheterna tiU en utbyggnad av förmånerna försmåbarnsföräldrar inom föräldraförsäkringens ram. En annan utvecklingslinje i vår socialpolitik, som jag vUluppehålla mig något vid, är utbyggnaden av socialt motiverade tjänster inomramen för den offentliga sektorn. Utöver det stora område som hälso- ochsjukvården här representerar har vuxit fram enomfattande offentlig verksamhet med sociala tjänster för de äldre, för dehandikappade och för barnfamiUerna. I ett samhälle som vårt med ett växandeantal åldringar ökar givetvis behoven av social omvårdnad bl. a. i form avsocial hemhjälp. Men härtill kommer också en socialpolitisk strävan att görasociala tjänster som exempelvis social hemhjälp mera tillgängliga. Mellan1965 och 1973 har antalet hjälpta åldringar och handikappade ökat från 145 000tiU över 300 000. Utbyggnaden av social hemhjälp håller alltså inte bara taktmed behovsutvecklingen. Den betyder också ett bättre tillgodoseende av behoven.Med ganska stor visshet kan man påstå att den utbyggda servicen i störreomfattning än tidigare förebygger behov av institutioneU vård. Jag vUl här erinra om att statsbidraget till socialhemhjälp höjts från för . Syftet härmed äratt underlätta för kommunerna att vidga hemhjälpsverksamheten och samtidigtstärka Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer sysselsättningen.Höjningen av statsbidraget bör leda till att hemhjälpsverksamheten ökarkraftigt . Genom bidragshöjningen ges utrymme för nyanställning inomhemhjälpen motsvarande ca 7 000 heltidsarbetande . Ett annat socialt område i den offentliga sektorn somutvecklats mycket kraftigt avser dehandikappade. har statens kostnader för det stöd som direktavser de handikappade mångdubblats. Kommunerna och landstingen svarar förbetydelsefulla insatser på handikappområdet, framför allt i fråga om omvårdnad,service och rehabilitering. Handikapprörelsen har stor betydelse för bådeenskilda handikappade och för samhällets utformning av olika åtgärder för dehandikappade. Här har utvecklats ett viktigt samarbete mellanhandikapporganisationerna och de berörda myndigheterna, och åretssocialhuvudtitel innefattar en ny betydande ökning av statens bidrag tUl deolika handikapporganisationerna. Det är givetvis av stor betydelse attsamhället på oUka sätt stöder den sociala servicen. Som jag anmält isocialhuvudtiteln har kommunalekonomiska utredningen därför fått i uppdrag attmed förtur behandla vissa statsbidragsfrågor angående denna service. Det gäUerstorleken och utformningen av statsbidragen till kommunernas sociala hemhjälpoch famiUedaghemsverksamhet för tiden . Utredningen skall samtidigtbehandla frågan om statsbidrag till den kommunala färdtiäns-ten. Utredningensöverväganden skall redovisas i sådan tid att beslut om dessa statsbidragsfrågorkan fattas vid riksdag, och en proposition är avsedd att läggas framtill höstriksdagen. De socialt motiverade tiänsterna inom den offentligasektorn innesluter också viktiga samhällsinsatser på det famiUepolitiskaområdet. ökade platsantalet vid daghem, fritidshemoch famiUedaghem med över 42 000. Men vi vet också att behovet är långt ifråntillgodosett. Därför behövs en fortsatt kraftig utbyggnad inte minst avdaghemmen. De höjda anordnings- och driftbidragen till daghem och fritidshemskall här medverka till en kraftig utbyggnad. beräknas platsantalet inomden kommunala barnomsorgen bli omkring 132 000, eller nära nog dubbelt så mångasom 1970. SamhäUets barnomsorg blir allt betydelsefullare för barnensuppfostran och möjlighet att som vuxna fungera i det moderna samhällets socialasamspel. a. fortsalt utbyggnad äv barnomsorgen skaU vi ocksåförverkliga de demokrati- och jämlikhetssträvanden, som går ut på att skapa enreell jämställdhet mellan kvinnor och män. Även den beslutade allmänna förskolan för alla sexåringarär en reform, som främjar samma syften som jag nämnde i fråga om barnomsorgen iövrigt. 'Härtill kommer att särskilda insatser skall göras för att få med barnunder , som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eUer andra skäl harsärskilt behov av stöd och stimulans för sin utveckling. UppföUningen av dessaviktiga frågor sker nu i en särskild arbetsgrupp. Den kraftiga utbyggnad som jag här berört i fråga om denoffentliga sektorn på det sociala området har inte bara betydelse för de storagrupper som tar dessa sociala tjänster i anspråk. Den har också betydelse Enbart de höjda statsbidragen till social hemhjälp ochbarnomsorg ger utrymme för minst 10 000 nya sysselsättningstillfällen . Det är alltså här fråga om nya sysselsättningstUlfälleninom den offentliga sektorn. De som kritiserar utbyggnaden av den offentligasektorn brukar ge bilden av en växande improduktiv byråkrati. Men denoffentliga verksamhetens uppgift är att tjäna människorna. Jag tror inte attnågon vågar påstå att 10 000 nya hemsamariter eller 10 000 nya daghemsplatserskulle vara en utbyggnad av byråkratin. Det är inte så att vård- ochserviceområdena har för många anställda. 1 verkligheten förhåller det sigtvärtom. Vi kan konstatera att antalet heltidstjänster inom sjukvårdssektornhar ökat med mellan 40 000 och 50 000 under den senaste tioårsperioden.Motsvarande ökning inom kommunernas sociala verksamhet är 60 000. Den störstaökningen avser utbyggnaden av den sociala hemhjälpen och barnomsorgen. Ser vi på antalet sysselsatta har ökningen enbart inomhemhjälpen och barnomsorgen varit närmare 80 000 personer under tioårsperioden.Många har alltså tagit deltidsarbete inom dessa arbetsområden. Trots denna kraftiga personalökning inom vårdsektornbehövs ytterligare insatser för att förbättra vården och omsorgen av barn,åldringar och sjuka. De särskUda stimulansåtgärderna som beslöts förra åretmedverkar till att vi kan räkna med att ökningen av antalet sysselsatta inomhela vårdområdet bUr i storleksordningen 20 000 personer. Jag vUl i detta sammanhang omtala att socialdepartementetssjukvårdsdelegation, där bl. a. och ärrepresenterade, har beslutat tUlsätta en arbetsgrupp med uppgift attutarbeta ett underlag för bedömningar av det ytterligare personalbehovet inomolika vårdområden. Bakgrunden är att det behövs större personalresurser påolika områden inom den offentliga sektorn.