prot · FX0991 · 1974-12-31 00:00:00 — 80 är en av de största satsningar på en enskildindustri som har gjorts i det här landet. Penningmässigt är den det , mendet kan ju också ha att göra med penningvärdet. Jag ser denna investering somsynneriigen värdefull för hela vårt land att vi längre förädlar en sådanråvara som malm, att vi skapar sysselsättning i landet i stället för attexportera sysselsättningstillfällen och jag ser den som mycket värdefull förNorrbotten. Äntligen görs genom 80 en satsning som verkligen äravgörande i regionalpolitiken; 5 000 nya sysselsättningstillfällen skapas ilänet. Detta län med sina stora tillgångar på malm och trä blir nu också ettindustrilän en utveckling som borde ha kunnat komma . Beslutet om 80 har föregåtts av en mycket hetsigdiskussion i massmedia och på annat sätt ute i landet. Men här i ärutskottet i stort sett enigt när utskottet tillstyrker förslaget. Det ärmoderata samlingspartiet som har särmeningar på vissa punkter jag skallåterkomma till det men i övrigt är vi ense om satsningen. Detta verkar kanske i viss mån förbryllande. Vissatidningar skriver att det beror bara på att frågan löses politiskt. Ja,självfallet är det politik vi sysslar med i detta hus. Men det har liksomaldrig fallit dessa tidningar in att orsaken kan vara att vi är övertygade omatt det här är en riktig satsning och att sakskäl talar för det. Som grund förvårt beslut ligger en utredning som har befunnits fackmannamässigt gjord ochtillförlitlig i allt väsentligt, och därför har vi kunnat enas. Det verkar i den här diskussionen som om det är bara densom är tillräckligt pessimistisk som man skall ta på allvar det är bara densom är gnällig och sur som har någonting vettigt att säga, det är bara den somhar sakskäl. En optimistisk och positiv inställning måste vara felaktig, menarman. Men närman argumenterar på detta sätt måste man väl ändå fundera Finansiering av ett nytt stålverk i Nr 91 litet grand över frågan: Var finnsjärnbruksfolket i den här diskussionen? Tisdaeenden Delar av har bedrivit en förunderlig kampanj i 28 mai1974 sammanhanget. Man har gjort s. k.motutredningar, hopat svårigheter i Finansiering av ett nytt stålverk i vägen osv.och talat om hur orimligt förslaget är. Det är ekonomer som har utnämnt sigsjälva till överförståndiga i detta sammanhang. Men vid kontakter medjärnbruksfolk som verkligen kan saken har jag träffat ytteriigt få som ärtveksamma, och jag har hört väldigt många inom denna grupp tala om förslaget. utredning har gjort vissa hypotetiskamodeller och satt in andra siffror än , och då får man ett annatsvar. Ja, det är väl på detta sätt sådana ekonomiska modeller fungerar. Jag vill inte vända mig mot all kritik självfallet skalldet här förslaget kritiseras. Men att liksom framställa dessa kritiskasynpunkter som mera välgrundade än de av framförda tycker jagär barockt. handlande här ter sig för ennorrbottning högst märkligt. Förbundet säger: Det är klart att det behövssysselsättning i , men inte får det bli på detta sätt - det lämparsig inte för . och de kretsar som sysslat med sakenhar ju haft all tid i världen på sig att försöka starta ett sådant här företagsjälva, att göra någonting för sysselsättningen i , men det har maninte gjort. Det är inte att undra över att invånare i gemen börjarhysa vissa tvivel på det privata näringslivet och framför allt på en del av desspolitiska företrädare, när de ser frukterna av det arbete som vederbörandesysslar med. Då det framläggs ett vettigt förslag har man bara kritik att kommamed. Man reser motstånd och säger: Nej, ni skall göra något annat än detta. höll här ett egendomligt anförande, men ensak som han sade var riktig, nämligen den att befolkning har väntatlänge pä och arbetat mycket för detta projekt och att det finns en starkopinion för ökad sysselsättning i länet. Ja, alla vill nu framställa sig somstora tillskyndare till NJA;s tillkomst. De borgeriiga partierna har ocksåförsökt att göra det , efter allt motstånd som de harrest. Och av stort upplagda anförande fick man nästan en känslaav att det är kommunisterna som har drivit detta projekt mot en oförståenderegering och en oförstående socialdemokrati; att det är kommunisterna som hargjort arbetet och att det är de som har vunnit kampen. får ursäkta att jag under hans anförandekom att tänka på horn. Den bygger påfabeln om oxen nere i , som fick för sig att han skulle besökaStockholm. Han gav sig i väg, och en mygga som också hade fått för sig att honskulle till satte sig då på oxens horn. Efter att ha gått länge ochväl blev oxen trött när han hunnit till en plats någonstans i , ochdärför lade han sig för att vila. Då kommer myggan surrande och sade: "Härser du, min käre vän, hur trött du blev av att bära mig." Och oxensvarade; "Min lille vän, jag visste aldrig om att du var med påfärden." Jag tycker att det är en betydligt bättre skildring avkommunisternas roll i detta sammanhang än den som här gav. glad förherr Lövenborgs uppläggning i övrigt och för att vi i nu är överensom att bygga ut denna anläggning som det här gäller samt att vi talar på helaNorrbottens befolknings vägnar. visar nu stor uppmärksamhetoch gör den ena utredningen före och den andra efter samt ger goda råd. Detkostar ju ingenting, så länge man inte lägger fram andra förslag och säger;Bygg inte stålverket utan bygg det här och det här i stället. gör manemellertid inte så från sida utan säger bara att det skullevara bättre att använda pengarna till något annat. En tidning skriver att näringsutskottet skuUe hagått in här och gjort en utredning om en alternativ användning av pengarna. Dettycker jag är ett rent stolligt resonemang. Vi skulle alltså ha ägnat oss åtsamma sysselsättning som ekonomerna och gjort upp fina modeller på etthypotetiskt fall och sagt att om man gör så och så och planerar på det och detsättet, så blir resultatet det och det. Men vi vill inte ha fler teoretiskamodeller, utan vad befolkningen i nu begär är resultat ochsysselsättningstillfällen, inte fler fina modeller. Sedan noterade jag att utskottets vice ordförande herrRegnéll tydligen har läst vad vår partiordförande har sagt, att politik är attvilja. ville emellertid göra det till sin tes att politik är attvälja och på sätt och vis hade han rätt när det gäller moderat politik.Underligt vore det ju annars, eftersom är en framträdande man inommoderata samlingspartiet. Men för är politik tydligen att väljaatt av möjliga ting göra ingenting. Det var nämligen vad han kom fram till.Herr Regnélls val är att man inte skall göra någonting, ty det kan ju gå åt skogen.Jag tycker det är litet underligt att man kan resonera på det sättet. Därmed är jag inne på agerande i denna fråga.På moderat håll har man i motionen 1763 tagit upp en del av de synpunkter somframkommit i utredningar och sedan följt upp motionen ireservationen 1. Man säger att det vore vettigt om privat kapital kom in idetta nya stålverk. Men NJA är en integrerande del i Statsföretag, i enkoncern där och andra statliga företag finns med, man har ett nära samarbetemed ett annat statligt företag utanför Statsföretag, nämligen SJ - och mitt ialltihop detta skall det alltså komma in några av privatkapital. har emellertid en annan lösning och säger att då skallman bilda ett särskilt bolag i stället. Det blir mycket bättre, ty då får mantillgång till expertis. Man behöver tydligen inte ha tillgång till den expertissom redan finns i NJA, till de människor som har arbetat med denna utredning,till alla dem som kan dessa förhållanden! Alla dessa experter vill moderaternatydligen skjuta åt sidan och i stället sätta in någon sorts annan expertis. Dettalas om att det vore så värdefullt med privat kapital i NJA för att mandärigenom skulle få en koll på att satsningen är företagsekonomiskt riktig. Dettalet är inte vettigare än det skulle vara om jag sade att man i varie störreprivat satsning här i landet måste ha med Statsföretag för att få en koll påatt satsningen också är samhällsekonomiskt riktig. Jag förstår inte logiken iresonemanget; jag upplever det bara som ett försök att klara sig undan manhar egentligen inga bärande argument. Finansiering av ett nytt stålverk i Finansiering av ett nytt stålverk i Är det så att det svenska näringslivet står med 700miljoner i näven och inte vet var man skall göra av dem det förefaller som omman inte kunde hitta någon användning för dem om man inte får vara med i denhär satsningen som staten redan har utrett och är beredd att göra kan jag åtamig att visa på en massa projekt som behöver investeringspengar. Jag varför med i en diskussion där också en järnbruksman deltog. Hansade; Har de 700 miljoner för mycket, så hälsa dem att jag kan ta hand om dem dag. Vi behöver investeringskapital men får det inte. De kretsar som vill satsa sina pengar i NJA kunde ju gåin och skapa ny sysselsättning i - ni talar ju så mycket om att detskulle vara möjligt att göra det. Ta och vidareförädla de här produkterna! Byggut t. ex. en verkstadsindustri i ! Nog finns det användning förpengarna. Att bilda ett särskilt bolag tycker jag skulle vara tokigtockså från en annan synpunkt. Då avskärmar man sig från de erfarenheter och denkunnighet som NJA har på platsen. Är det inte vettigare att göra vad man kanför att befria den nuvarande chefen för från mtingöromål? Det är styrelsensoch Statsföretags sak att ordna det. Han är en helt nödvändig person i dennauppbyggnad - utan honom skulle jag ha svårt att tänka mig det här beslutet. Hanhar varit med om utredningarna, det är han som drivit dessa frågor, och hanssakkunskap som järnbruksman tror jag inte att någon vill ifrågasätta. Dettaom stålverket i stort. Jag skall också något beröra motionerna. Det finns ettflertal motioner som talar för en regional spridning av satsningen ut iNorrbotten. Det tas upp i motionerna 1764, 1766 och 336. Man säger att Stålverk80 är viktigt för men att de flesta frukterna av det naturligtviskommer att hamna i eller i den s. k. fyrkanten. NJA har en ärlig strävanatt försöka sprida resultaten av satsningen ut i länet. Vi har en verkstad iÖverkalix ett mycket bekymmersamt område där NJA svarar för produkterna ochför försäljningen och på detta sätt sysselsätter 140 man. Mycket mer av detslaget måste till. Jag vill för påpeka att det iNorrbottenstidningarna i går stod att läsa att arbetsmarknadsministern vid ettbesök i har talat om att. man skall tillsätta en arbetsgruppbestående av företrädare för , , departementet, osv.,som just skall ha till uppgift att följa hela den vidare uppbyggnaden av NJAoch då även se till att man försöker sprida bisysselsättningarna så mycket sommöjligt. Det sägs också att man skall försöka verka för att det nya företagetinte binder all service till bolaget utan replierar på serviceföretag, sominte behöver ligga i kanske inte alls vill göra det på grund av bristenpå arbetskraft där utan kan vara belägna i orterna runt omkring. Jag tror attdetta är en medveten strävan hos företaget. Det uttalas i propositionen, ochjag bara noterar det. I en kommunistmotion föreslås också en plan för denstatliga utvecklingen i hela . Det är väl vad våra planeringsmyndigheteroch regionalpolitiska myndigheter sysslar med att göra. Jag tycker också att destatliga företagen skall verka för det jag är inte oense med er på denpunkten. Men jag tror att det är orimligt att begära att man samtidigtmed att man projekterar och bygger upp 80 skall projektera alltingannat. Mycket av detta kommer undan för undan. Det sägs i Statsföretagsstatuter att företaget skall utvecklas i den takt som är rimlig. Jag tror detär riktigt. Man måste ha rimlig tid för planering också. Det finns vidare en del motioner om att man skall verkaför god arbetsmiljö och att man skall betala för de sommarstugor som måsteförsvinna då järnverket byggs. Jag tycker inte att motioner behöver väckas omdetta. Det är helt självklart att man skall göra det allra yppersta i vadgäller arbetsmiljö när man bygger det här nya verket. Och att människor sommåste avstå sportstugetomter skaU få betalt för dem är väl ändå så självklartatt det inte behöver särskilt beslutas av ! Motionärerna framför också ett annat krav, nämligen skall uppta brytning av malm i Kaunisvaara i kommun. Det är ettgammalt önskemål från , i synnerhet från kommun, och jag skallgärna erkänna att jag hoppas att det kravet kan tillgodoses. De geologiskaundersökningarna är klara, och har länge arbetat med att göraföretagsekonomiska och praktiska kalkyler över lönsamheten. Det är inte mer ännågra månader sedan LKAB-chefen själv sade att det nu tycks finnas praktiskamöjligheter att få i gång en brytning här; man har nämligen löst det problemsom förut varit det stora - att bli av med svavlet i malmen utan att åstadkommaväldig miljöförstöring. Man skall emellertid fortsätta att utreda det hela. Jag tror att vi helt enkelt skall utgå från att LKABkommer att göra detta utan tidsutdräkt. Frågan om järnväg skall byggas dit, sommotionärerna föreslår, får prövas i det sammanhanget. har talat om enannan möjlighet man skulle helt enkelt skicka malmen genom något slagspipe-line med vatten. Jag utgår från att allt detta är föremål för utredning ochatt man kommer att beakta de samhällsekonomiska synpunkterna när det gällerKaunisvaara; det är precis vad talar om - att man inte baraskall tänka på att det hela skall gå ihop rent företagsekonomiskt utan att manskulle kunna tänka sig att starta gruvbrytning även med mycket dålig lönsamhet. Sedan tar motionärerna också upp frågan om kalken tilljärnverket. De säger att kalken nu tas från och att man bör undersökaom det i stället går att använda kalk från . Det anförs i utredningenatt det ökade kalkbehovet för NJA skulle betyda 50 mans sysselsättning på ettkalkbrott på som företaget rår om. Vi bör komma ihåg att inteprecis är något överhettat område utan att det är värdefullt med 50 manssysselsättning där Kalken i vissa av fyndigheterna i , sommotionärerna här talar om, går inte att använda för att göra järn; jag kan barakonstatera det. All kalk går inte att använda i det sammanhanget, och om maninte kan använda Norrbottenskalken måste man ta den från annat håll. Jag tyckeratt det är bra att man dä kan ta den från . Jag förutsätter emellertid,vilket också sägs i propositionen, att man skall fortsätta att undersöka dekalkfyndigheter som finns i . Visar det sig att man där på någotställe får tag i användbar kalk kommer man givetvis att använda den. Sedan tar motionärerna upp en del andra saker, bl. a. kraven på Finansiering av ett nytt stålverk i Finansiering av ett nytt stålverk i differentieringav näringslivet i malmfälten - aUtså i och . Motionärernapekar på att näringslivet där är oerhört ensidigt och i stort sett består avgruvbrytning. Den dag gruvbrytningen upphör finns ingenting att syssla med i desamhällena. Det är ett viktigt påpekande. Här måste de regionalpolitiskainsatserna verkligen bli betydande. Jag vill gärna poängtera att jag anser attLKAB har ett mycket stort ansvar i detta sammanhang. svarar för att ta utenorma rikedomar ur bergen på de här två ställena och sysselsätter människormed detta. Det borde ligga i företagets eget intresse att se till att, genomsatsningar, påverkan osv., få andra företag att slå sig ned på dessa orter. Jaganser att det nästan är en skyldighet för att medverka i det arbetettillsammans med de regionala myndigheterna. I motionen tas också upp ett alldeles bestämt företag iKiruna, nämligen Mining Transportation. Det är ett företag som exporterargruvtruckar över en stor del av världen: tUl , , öststaternaosv. Det företaget har vuxit upp i och har naturligtvis haft fördel avatt ha nära inpå sig. Det har betytt mycket för företaget. Men om företagetskall ligga kvar där nu när det har utvecklats mycket måste det också kunnasälja vissa truckar i ; det är meningslöst att det ligger där om alldess tillverkning skall gå till , och . Jag förstår att inte vill ha några pekpinnar om hurman skall bära sig åt visavi Mining Transportation, och det är riktigt att dethela skall skötas affärsmässigt. Jag hoppas emellertid att det goda samarbetetmellan Mining och skall utvecklas, att det skall bli vad det har varitförut och att det skall finnas möjligheter att ha Mining Transportation kvar iKiruna. Vi kan inte här i besluta att det skall vara på det sättet.Det företaget har så stor inneboende livskraft och det är tekniskt mycket välutvecklat. Detta finns med i mina förhoppningar om att det skall komma attbetyda en hel del. Motionen 1763 innehåller förslagom vissa generellastödåtgärder som skall åstadkomma att vi får industrietablering ochsysselsättning också i övriga delar av . Dessa åtgärder är av gammaltvälkänt moderat märke - det är vissa skattefrågor som tas upp. Jag skall gärnahålla med om att vissa generella åtgärder har varit mycket betydelsefulla iregionalpolitiken i . Jag tänker därvid på fraktstödet, som vi här i riksdagenhar beslutat införa. Jag tänker vidare på sysselsättningsstödet i det inrestödområdet. Men det är inte generella åtgärder av den typen som den moderatamotionen talar orn, utan det är andra åtgärder. Det är dock nödvändigt medvissa speciella punktåtgärder, om det skall hända någonting, punktåtgärder avtypen uppförande av 80, men inte allmänt välvilligt tal om vissagenerella åtgärder. Jag får ibland en känsla av att talet om de generellaåtgärderna bara är ett sätt att dölja ett dåligt samvete bakom vackra ord. När det gäller en del andra motioner kan jag fatta migganska kort. Det finns i motionen 1676 ett förslag om att inrätta ett statligtrederi, eller egentligen ett förslag om att NJA skulle skaffa sig fartyg förtransporter av ämnen. Man pekar på att det kommer att bli behov av ett stortantal fartyg och att man skulle kunna råka i händerna på privata redare,som kan ta ut vilka fraktsatser de vUl särskilt som det härvidlag rör sig omspeciella fartyg, som måste vara förstärkta för gång i is. Jag vill inteförneka att det ligger en hel del i resonemanget i motionen och utskottetförutsätter att NJA fortsätter utredningarna och undersöker om det är vettigteller inte vettigt att göra så. Jag tror dock inte det är klokt att just nudriva på och säga, att man nu skall sätta i gång och göradetaljutredningar. Utskottet säger också att man bör grundligt gå igenommaterialet och eventuellt återkomma, i första hand till departementet. I motionen 333 talas det om ökad satsning påspecialstålverken i . I och för sig har väl en sådan satsning intemycket med 80 att göra, men jag vill gärna poängtera att det ändåfinns en förbindelse mellan dem. Jag tror att den tillgång på ämnen som kommeratt finnas i kommer att betyda en hel del för valsverken iMellansverige. Det gäller små valsverk, som egentligen inte skall ha egnahyttor - och inte har det heller och som inte kommer att investera särskiltmycket pengar, utan som kommer att fortsätta valsningen av ämnena. Det harockså talats om att NJA skulle kunna leverera vissa ämnen tillspecialstålverken, och då innebär det ju en fördel också för kan få de här ämnena från . Jag vill dessutom i det här sammanhanget peka på attindustriministern har meddelat att han avser att tillsätta en särskildbranschutredning för StåUndustrin och att specialstålverken där skulle få ensärskild avdelning. anser jag vara ett lämpligt organ för attta hand om de uppgifterna. Från utskottets sida är vi positiva till motionen.Vi menar att detta redan är på gång och att det får en knuff framåt av Stålverk80. Strävandena följs sedan upp i branschrådet, som industriministern kommeratt tillsätta. Slutligen vill jag bara säga att jag är medveten om attStålverk 80 är en stor satsning. Naturligtvis innebär den risker, men så är detmed alla satsningar. Ingen människa kan ta på sitt ansvar att påstå att detaldrig kan gå på tok. Utredningarna:är väl gjorda. Allting talar för att detblir ett lönsamt och vettigt företag, men naturligtvis tar man stora risker det gör man alltid vid en industrietablering. är ett län med enormanaturtillgångar; det rikaste länet, brukar vi säga. Men det är detfattigaste länet, med den största arbetslösheten och de värsta svårigheternaför människor att få sysselsättning. Det finns ett gammalt talesätt som säger att det är"käringatröst att tiga och lida; man måste det onda med goda råd bota ochborttaga". Jag vill gärna ha sagt detta när vi diskuterar 80. Härfinns ett väl utrett projekt, som förefaller att bli lönsamt. Det finns vidareen kraftfull ledning, som tror på projektet och som har optimism och arbetsvilja.Självklart finns det också pessimister och olyckskorpar - det finns alltidsådana som tror att inte någonting går. Då är frågan: Vilka skall vi välja attsatsa på? Självklart skall vi välja de positiva, optimisterna, de som harnågonting att lägga fram och inte dem som står tomhänta och säger: "Nja,det här är inte bra, hitta på något annat." NJA-ledningen tar på sig ett mycket stort ansvar med dettabeslut. Den har optimism. Optimismen börjar återvända till . Finansiering av ett nytt stålverk i Finansiering av ett nytt stålverk i uppleverpå nytt att det kan finnas en framtid. bör ta sitt ansvar. Vi börmedverka till att ge arbetsverktygen till de människor som vill uträtta något.Och det gör vi, herr talman, genom att bifalla utskottets hemställan. () kort genmäle; Ledsamt nog talar jag med en rostigröst - det är kanske särskilt olämpligt när man skall debattera ett järnverk.Och det var måhända också förklaringen till att utskottets värderadeordförande, , inte lade märke till att jag både i början och islutet av mitt anförande var angelägen att understryka att moderata samlingspartietställer sig positivt till att man skall realisera projektet 80. knöt också an till vad jag sade om attpolitik är att välja. Där underströk jag, , att en valsituationinte får resultera i att man blir handlingsföriamad. Jag sade att medvetandetom att denna betydande satsning kunde ha varit av intresse också på andra hållinte får hindra oss att säga ja till det nu utredda förslaget. Vi är positivatill det också om vi är medvetna om att andra projekt, som bl. a. kunde hagivit fler arbetstillfällen, får stå tillbaka . ställde sig helt avvisande till tanken attenskilda intressenter skulle ställa upp jämte staten för att realisera . Själv tycker jag att tanken är riktig av två skäl. Man säkrar så långt man kan en lycklig utveckling avföretaget genom att basera det inte bara på den kunskap som finns inom NJA utanpå den poolade kunskap som skulle stå till förfogande om också andra som ärverksamma i branschen trädde till med sina erfarenheter och sitt kunnande. Såhar man gjort i andra sammanhang här i landet och på annat håll, och resultatenhar varit goda. Den andra fördelen skulle vara att för att bemästraopåräknade finansiella svårigheter man behöver inte låta sig betecknas somgnällig och sur för att föra in i bilden att sådana kan komma i fråga skulledet också kunna vara en fördel med ett delat ansvar. HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: berättade inledningsvishistorien om oxen och myggan. Regeringen skulle väl föreställa oxen när detgäller de statliga företagen. Men insatserna i fråga om statligindustriverksamhet i detta land är inte alltför imponerande. Biandekonomintycker jag har ungefär samma proportioner som i den kända historien omkanariefågelspastejen, som en slaktare i blev rik och berömd för. Närhan tillfrågades om receptet svarade han att det var en häst och enkanariefågel. Det är samma proportion som vi har mellan statsdrift och annanföretagsamhet i det här landet är statsdrift, och det är intemycket att vara stolt över socialdemokratiskt regerande. I detfallet tycker jag regeringspartiet liknar myggan. Vi har haft enkonsekvent linje, och hade man följt det alternativ som vi under årens loppanvisat, så skulle situationen i med all säkerhet ha varit betydligtbättre. Det finnsingen anledning att pruta på omdömet att NJA under årens lopp hartvingats gå på spariåga och att det som händer borde ha skett långttidigare. Företaget har i brist på medel inte kunnat utvecklas i den takt somskett med de stora privata företagen i branschen.