prot · FX09134 · 1974-12-31 00:00:00 — heler till en röriigpensionsålder. Jag delar den uppfattning som lön-lagarorganisationerna gettullryck för när de i sina remissyttranden framhållit all den rörtigapensionsåldern är en angelägen reform. En lagstadgad sänkning av den allmännapensionsåldern till slår givetvis inte i motsatsställning titt frågan omökade möjligheter lill röriig pensionsålder. Som påpekat isitt remissyttrande bör sänkningen av den allmänna pensionsåldern titt 65 är islällel betraktas som en ny utgångspunkt för en röriig pensionsälder. Ettbeslut om en lagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern titt 65 årkommer att fattas vid årets riksdag. När det gäller tidpunkten förpensionsälderssänkningens ikraftträdande har vi ansett del angeläget alt skapatillräckligt tidsutrymme för erforderiiga anpassningsförhandlingar beträffandegällande pensionsavtal och atl därvid också kunna få lill sländ en samordningmed elt system som ger ökade möjligheler till en röriig pensionsälder. För atttillmötesgå de önskemål som i detta hänseende har förts fram avlöntagarorganisationerna föreslås i propositionen alt tidpunkten förpensionsålderns ikraftträdande fastställs titt . Därigenomskapas tidsmässigt ulrymme för arbetsmarknadens par-ler alt genomföra deanpassningsförhandtingar beträffande gällande pensionsavtal som måste kommatill stånd i samband med sänkningen av den allmänna pensionsåldern och som dåockså kan samordnas med frågan om ökade möjligheter titt rörtig pensionsålder.Frågan om den rörtiga pensionsåldern behandlas nu med förtur avpensionsålderskommittén i dess fortsalla arbeie, och jag räknar med atl enproposition i denna viktiga fråga skall kunna läggas fram till nästa årsriksdag. Jag har med detta inlägg velat från regeringens sida ge elt perspektivpå det vikliga reformprogram belräffande pensionsfrågan som föreligger lillbehandling i kammaren. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Hen iVikmanshyttan (c): "Rättvisan segrar till slul." De orden kan få utgöra ingressenlill behandlingen av socialförsäkringsutskollels belänkande nr 32 är 1974angående sänkt pensionsålder och förbättrade pensionsförmåner m. m. Mänga årskamp från har äntligen lett fram titt all sänkningen av den allmännapensionsåldern från 67 titt skall bli av. Därmed får också - som mångaser det - den största sociala frågan under 1960- och 1970-lalen sin lösning.Vad jag verkligen beklagar är alt denna angelägna reform förskjutits i tiden årefter år. Den förhatningstaktik som tillämpats i denna fråga av regering ochriksdag har föga gemensamt med de värdeladdade - och förpliktande ordenrättvisa, jämlikhet och solidaritet. Detalltmer ökande opinionstrycket, avspeglat i bl. a. valresultaten, harsäkertigen blivit en tankeställare - frågan om den sänkta pensionsåldern mästeäntligen fä sin lösning. Manbrukar på en det håll tala om föriorade är. Här kan man med fog verkligen göradel från alla de åldersgrupper som förgäves hoppades Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. på en sänkning avpensionsåldern lill . Del är de stora skaror av vardagslivels folk -kroppsarbetarna, bläbtusarnas och de valkiga nävarnas människor - som med sillarbeie lagt grunden lill dagens s. k. välfärdssamhälle, där del fortfarandefinns en rad av sociala problem olösta. Den saligen avsomnade, en del sägeravlivade, läginkomsluiredningen gav ju en både uppseendeväckande och skrämmandebild av hur verklighelen ler sig för mänga människor i della tand. Vadvi sagl om Fattigsverige, som jag upplevt både bokstavligt ochbildligt talat, bekräftades. De som endasi har folkskola som bakgrund har denlägsta inkomslen. De har det tyngsta arbetet, den längsta arbetstiden och, herrtalman - den högsia pensionsåldern har också varit deras lott. Fatligsverige,det häller för många yngre på alt bli något som de äldre talar om och som tättfår något av romanlikens skimmer över sig. Inget kan vara mera farligt ochverklighetsfrämmande. För dem som var i de arbetsföra åldrarna omkring åren , för dem som räknar barna- och ungdomsåren frän och ändafram mot 1930-latel värdet ofta en bitter tillvaro, med knappa materiellamöjligheler. Delhar sagts vid något lillfälle all konsten och litteraturen när de är som bäslär mera realistiska än verkligheten själv. Får jag bara nämna ett par exempelpå författare - listan kan göras tång - som tillsammans med egna iakttagelseroch erfarenheler har givit intryck för heta livet. Del är i fattigstugan, en gripande bild av dåtidens åldringsvård. Del är DanAndersson, som låter oss möta i Längfallei. När krafter interäcker längre har han all göra vandringen från Varghytlans bruk ner tillfattiggärden och väntan på livets slut och den eviga vilan pä socknenskyrkogärd. Bådahar givit väsentliga bidrag lill bilden av miljön och livssituationen förgenerationerna som hade sin aktiva lid och senare - och somsåg dagens ljus då. räknar jag också min egen generalion. Efleromfallande utredningar beslöt riksdag all införa en allmänfolkpensionering frän omfattande alla medborgare. Från principiellsynpunkl var del viktigt all del gällde hela folkel, lill skillnad frän vad somskedde ute i med avgränsning lill vissa grupper. Här kan också nämnasall det första land i världen som införde en altmän ålderspensionering var NyaZeeland - det var - och med 65 är som pensionsålder. Alldel var en slor reform i är 1913 när man införde en altmänpensionertng, framgår av all den omfattade heta fotkel. Alla ägde rätt lillfolkpension . Även om pensionsbeloppen var myckel små framgårdel ändå all det var en stor reform. Och som allmän pensionsålder, sombestöts , gäller ännu efler dessa ! Del är minsl saglmärkligt, efler vad som skell av förändringar i värl samhälle sedan den liden.Arbetstider och arbetsförhållanden har reglerats. Den långa arbetsdagen harblivit 40-limmarsvecka med fem dagars arbeie. Frän en obetydlighet har fyraveckors semester blivit lag. komsterna ochlevnadsstandarden har förbättrats, och den sociala tryggheten har byggts ut.Men finns väsentliga brister kvar. Motionernas mångfald isocialförsäkringsulskollel bär vittnesbörd om della. Av den framgår all fortfarande mer än 50 proceniav de aktiva arbdsåldrarna enbart har folkskola som skolutbildning - ulöver denlivels arbetsskola, som vi alla mer eller mindre hårdhänt har ställts inför.Det är dessa grupper som har en i mänga avseenden sämre slällning än de medulbildning har. Del gäller löner, semester, arbetstid och arbetsförhållanden,och del gäller den lagstadgade pensionsåldern. Och här finns också undertagelför de i många avseenden förlegade klassgränser som vi fortfarande möter i vårtsamhälle. Härfinns också bakgrunden lill varför cenlern envetet och besiämi har drivitfrågan all pensionsåldern måsle sänkas till i en första etapp.Samhällsutvecklingen pä arbetslivets område med stress och jäkt, liksominlernalionella jämförelser, lalar för all vi måsle gä vidare med enpensionsålder som tillgodoser den enskilda människan och lillgodoser yrkesgruppermed lunga och pressande arbetsförhållanden. Ar har vi i cenlern imolioner ställt yrkanden om att pensionsåldern måste sänkas från 67 lill 65 år.Vi vel vilka resultaten blivit. Våra molioner har avstyrkts i vederbörandeutskott. represenlanler har reserverat sig för en sänkning avpensionsåldern lill . Efterlänga debatter i kamrarna har våra molioner avslagils. Med förvåning ochbitterhet har många frågat sig hur man i kan säga nej till rättvise-och jämlikhelsmolioner om sänkning av pensionsåldern lill 65 är. Hurmånga gånger harjag inte mött frågan: "Hur blir det med pensionsåldern?Jag vel inte hur jag skatt orka lill 67 är." En av mina bäsla vänner - hanvar skogsarbetare - sade: "Er moiion om sänkningen av pensionsåldern lill65 år är en av de viktigaste frägor som har alt behandla. Del varåren som tog knäcken på mig i skogen. Min ålderdom",sade denne gamle hedersman, "skutte tett sig annortunda om jag fåttpension ." - var är 1965, efter del all vifick en allmän folkpensionering . Tillsist ytlerligare ell citat. Del är från dl möte i finnmarker ,dagen efler det all riksdagsmajoritelen hade avslagit våramolioner om sänkt pensionsålder. När mötet var slul kom en kvinna fram lill migoch bad mig med följande ord om ell löfte: "Lova mig en sak, riksdagsman!Ni får inte släppa frågan om sänkningen av pensionsåldern. Del är en frågasiörre än någon annan för kvinnor i min situation." Dessa exempel pä röster från 1960-lalel om del angelägna i en sänktpensionsålder bör denna dag dokumenteras lill protokoll. Ingen avdem som jag här nämnt har för egen del kommii i åtnjutande av den sänktapensionsåldern. Ansvaret för del är regeringens och riksdagsmajoritetens - ddskall klart sägas ut denna dag. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkning av den allmänna pensionsåldern, m. m. 11959års remissdebatt inledde gruppledare i första kammaren, , sitt anförande med följande ord: "pensionsåldern till 65är för folkpensionärer och höj folkpensionen i den takt som kan blimöjlig. Genomför man en sådan pensionsreform, kan man fä ordning ochrättvisa." Vid1961 års riksdag begärde i parlimotionen 500 i första kammaren och 584i andra kammaren atl i skrivelse lill Kungl. Maj:l skutte anhålla omskyndsam prövning angående sänkning av pensionsåldern. Molionerna avslogs medhänvisning titt arbetel socialförsäkringskommitté - som för övrigl iden delen inte ledde lill någol resultat. Isamband med behandlingen av "sociatbatken" vid riksdag gavsåterigen klart besked om att pensionsåldern måste sänkas till 65 är.Motionsledes har vi efler är återkommit och sagl attpensionsåldern måsle sänkas, atl det inte är rimligl atl de människor som harde tyngsta jobben och den längsta arbetsdagen skall ha den högsiapensionsåldern. Näri millen av 1960-tatet pensionsförsäkringskommiltén tillsattes sades det idirekliven ingenting i frågan "sänkt pensionsålder". Del föranleddemig all ställa en enkel fråga till socialminislern, omhan inte genom tilläggsdirektiv till ulredningen skulle ge den i uppdrag attutreda frågan om sänkt pensionsålder. Del finns anledning alt lill ledning förframtiden och historieskrivningen in exlenso återge del svar jag erhöll. Den 30november 1965 svarade statsrådet och chefen för , herrAspling, med följande ord: "HerrEric Cartsson har frågat om jag avser alt genom yllerligare tilt-täggsdirektivtitt pensionsförsäkringskommiltén låta utreda frågan om en sänkt allmänpensionsälder. Svaret är nej." Svarelblev alltså nej. Det var del besked som statsrådet gav den gången, ochden attityden har han intagit i fortsättningen också, trots allt lal om nya,djärva mäl, om solidaritet och jämlikhet. 1den debatt som följde på svarel ställde statsrådet frågan lill mig:"Sälter önskemålet om en sänkt pensionsälder före önskemålenom en höjning av folkpensionerna?" På denna fråga svarade jag: "Demänniskor som har gått ul i arbetslivet i 15-16-17-ärs åldern och arbelal tillsde blivit har gjort en arbetsinsats av sådan storleksordning, all denger ulrymme både för en sänkning av den allmänna pensionsåldern och för enordentlig standardhöjning. Om vi skall väga olika gruppers arbetsinsatser molvarandra, kommer vi säkerligen au finna alt dessa människors arbetsinsatser ärav sådan omfattning all de kan bära upp båda sakerna." har vi nätt fram till . Frän är 1975 och är 1976 skallpensionerna höjas och pensionsåldern sänkas, allt i överensslämmelse med detkonkreta svar jag gav"är 1965 pä socialministerns direkia fråga; "Vadväljer ?" Del är bara all beklaga att del skutte dröja drygt lioår efler frägeslunden i första kammaren tills den sänktapensionsåldern blir verklighet. Jag måste tyvärr säga att det nej omtilläggsdirektiv som jag fick av socialminislern för migter sig som ell monument över den negativa-ja, renl av beklämmande-attityd somsocialministern och regeringen intagit till frågan om en sänkt pensionsålder.Med besvikelse och billerhd har delta upplevts ule i arbetslivet - att interegering och riksdag tagit sig samman för att bringa denna utomordentligtvikliga fråga till sin lösning - efler del att dennuvarande allmänna pensionsåldern vid 67 är blev lag och altmän egendom. År1965 var det är när metall- och järnbruksarbelarna i Bortänge demonstreradeden för en sänkning av pensionsåldern. Ar 1965 var det år när del i enrad molioner till restes krav på en sänkningav pensionsåldern. Allt fler och allt kraftigare röster höjdes för all dennuvarande pensionsåldern var alltför hög. Detla avspeglades också i riksdagen.Till riksdag väcktes en rad motioner - del inlressanla är all utövercenterns moiion med en klar målsättning om sänkning av pensionsåldern titt 65år finns samma yrkande i molioner från kommunisterna och från socialdemokratenYngve m. fl. Utskottet avstyrkte emellertid frågan om en sänkning avpensionsåldern titt - utskottets cenlerrepresenlanler blev ensamma reservanter-ochmolionerna avslogs som vanligt under heta t960-lalel. Andra lagutskottet gjordeemellertid den gången ell medgivande som är nog så inlressanl, nämligen:"För egen det kan ulskollet i slor ulslräckning inslämma i de synpunkiersom molionärerna anfört titt stöd för en allmän sänkning av pensionsåldern.Utskottet står inte heller främmande för all utvecklingen går mot ellpensionssystem där alla försäkrade får möjlighet lill full ålderspensiontidigare än vid uppnådda ." Kravenpå en reformering av pensionsåldern gav lill resultat atl en uiredning,pensionsålderskommittén, tillsattes . Direkliven innehöll dock många omoch men i fråga om pensionsåldern; någon klar målsättning och inriktning angavsinte. tvingades under dessa omständigheter återkomma varie år om atlpensionsåldern skulle sänkas lill och all den frågan måsle få förtur iutredningsarbetet. Även om våra molioner inte vunnit gehör harpensionsålderskommittén presenterat ett delbetänkande medförslag lill dels en sänkning av pensionsåldern lill från den 1 januari1976, dels en höjning av standardgaranlin för folkpensionerna, delsförbättringar av invalidpensionerna. Innanjag övergår till ulskotlels belänkande är del ell par frågor som jag villstanna ytterligare inför. 1970års riksdag fattade beslut om vidgade möjligheler alt erhålla förtidspension iform av folkpension och ATP. De nya bestämmelserna tog sikte på dels dem som är63 år och äldre och som inte orkar med sitt arbete, dels dem som friställts ochför vilka nyll arbeie ej finns all Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Vidare skulle en vissuppmjukning göras av kraven för erhållande av förtidspension. Vilkenhar då effekten blivit av dessa vidgade möjligheler till förtidspensioneringoch sjukbidrag? Enligt uppgift är anlalel personer som erhållit förtidspensionoch sjukbidrag nära nog 272 000. Det har skett en mycket markantökning av anlalel förtidspensioner sedan de nya bestämmelserna infördes. I entidningsuppgift för någon lid sedan angavs all 40 proceni av männen i åldrarna63-66 är i hade förtidspension. Dessa siffror torde i all sinnakenhet visa, atl den nuvarande pensionsåldern är alltför hög.Läkarrapporterna bekräftar också delta: dåliga ryggar, värk i lederna,förstilna leder, reumatiska sjukdomar, stressjukdomar som bjärt- ochkärtsjukdomar samt psykiska besvär är ofta återkommande rubriceringar översituationen för mänga äldre . Kraven på en sänkning avpensionsåldern jag förut nämnl - alll starkare underslutet av 1960-lalel från fackföreningsrörelsen. Med den tveksamhet och längsamhd som kännetecknade regering och riksdag all engagera sig för en sänkning av pensionsåldern restes kraven därför alll starkare, all någol måste ske avialsvägen. I väntan på lagstiftning träffades är 1971 avlal mellan LO och om sänk ning av pensionsåldern lill . Med tanke på alt fiänslemannagrupperna liksom de offentligt anställda hade 65 är och lägre som pensionsålder var del egentligen märkligt alt denna fråga inte lösts lidigare. Avtaletmetian LO och SAF, som vi i cenlern hälsade med tillfredsslälletse, bekräftadevad vi hävdat under hela t960-lalet - alt den nuvarande pensionsåldern varalltför hög. Den relalivi långa övergångstiden innan avtalet skulle få fultverkan gav ingen tillfredsställande lösning för de dåvarande åldersgrupperna60-65 år. Vidare upplevdes det - och upplevs - för de grupper som ställsulanför som en ännu siörre orättvisa att vi inte fäll en allmän och lagfästpensionsålder . av skälen är att alla får vara med och belalakostnaden för den pension och pensionsålder man har. Pensionsförmånerna skallnämligen tas ur den gemensamma kakan, ur den produkiion av nyltigheter ochfiänsler som sker ute i arbetslivet, i hemmens barnavårdande verksamhet osv.Til syvende og sidst är del de människor som tidigast gäll ul i arbetslivet - som har de mänga ochlänga arbetsåren - som med sin arbetsinsats fäll betala de orättvisor i fråga om pensionsåldrar som varit och är rådande i vårt samhälle. Jag är medveten om atl jag tagit dyrbar tid i anspråk för redovisningenav den långa väg som vi haft all gå - vi som drivit jämlikhels- ochsolidaritetstanken i fråga om sänkningen av den allmänna pensionsåldern titt 65år. Frågan är dock av den belydelse och storleksordning all del hell enkellvarit nödvändigl. Rättvisansegrar dock lill slul. Äntligen ligger del ell konkret förslag på riksdagensbord genom propositionen 129 med förslag om förbättrade folkpensionsförmäneroch en lagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern titt . Får jaghär säga all ulskollet har arbetat under Del harslälll särskilda krav på utskottets ledamöler. Må del här vara miglilläld att överräcka en blomma och rikla ett lack lill herr ordföranden förhans säll alt leda utskottets arbeie i denna stora fråga. alldelesspeciellt lack skall också riktas lill föredragande sekreteraren och hans medhjälpareför ett myckel förnämligt arbeie. Proposiiionensförstag bygger i allt väsentligt på pensionsålderskom-miiiéns delbetänkande.Sänkt pensionsälder m. m., SOU 1974:15. Del innebär som jag redan lidigareanförl dels all pensionsåldern skatt sänkas lill , dels förbättringar avfolkpensionernas grundbelopp. Höjningen av grundbeloppet från 90 till 95proceni av basbeloppet för ensamstående samt från 140 till 155 proceni avbasbeloppet för pensionärspar är välkomna förbättringar. Dels minskar denna höjningskillnaden mellan giftas och ogiftas pensionsförmåner, dels innebär den ennödvändig förbättring för pensionärerna med hänsyn till den "dyrtid"som vi upplever och som alldeles speciellt drabbar dem som har låga inkomsler.Från den utgångspunkten är del också nödvändigl med den höjning avpensions-lillskotien som föreslås ulgå lill pensionärer som saknar eller hartåg tilläggspension liksom lill förtidspensionärer, där de unga invaliderna fårnödvändiga förbättringar. Tillutskolids belänkande har cenlern fogat fem reservalioner samt dl särskiltyttrande. Reservaiionen 6 lill ulskotlels belänkande gäller höjningen avsocialförsäkringsavgifien lill folkpensioneringen. Enprincip när del gäller socialförsäkringsavgifien, ATP-avgiften osv. är all detskall finnas ett samband mellan avgifter och förmåner. Vi godtar därmed uiandiskussion den höjning av socialförsäkringsavgiften som erfordras för attbelala folkpensionsförbällringarna och sänkningen av pensionsåldern. Här höjsemellertid socialförsäkringsavgiften med ytlerligare en halv procentenhet föratl därmed bidraga lill den i proposilionen 132 föreslagna skalleomläggningen.Den skatteomläggning som här sker bör rimligen finansiseras på annal säll. Detförslag som här redovisas med ell "överullag" påsocialförsäkringsavgifien ler sig ännu märkligare om man har i minnet hur oftakostnadsfrågan har varit hindret för socialminislern att genomföra reformer påpensionsområdet och då främsi sänkt pensionsålder. Ireservaiionen 7 påpekas all de föreslagna avgiftshöjningarna kommer au medföraavsevärt ökade egenavgifier för företagare och fria yrkesutövare. För dem somhar låga inkomsler blir avgifterna därmed belungande, enär inget avgiftsfrittgrundbelopp finns. För arbetsgivaravgiften har beslut fattats om all de första10 skatt undantagas frän avgift. I skallelagsliflningen finns iprincip ett grundavdrag pä . Del finns siarka skäl som talar föratt ett avgiftsfritt belopp också tillämpades här och au den frågan blirföremål för uiredning. Sänkningenav pensionsåldern från 67 titt är ju trots alll den siora genomgripandeförändringen i del föreliggande förslagei. Jag har inledningsvis pekal pä hurdenna uiomordenligl viktiga fråga fördröjts är efler är. Pensionsålderskommitténnådde polilisk enighet om all sänk- Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. Sänkningav den allmänna pensionsåldern, m. m. ningen av pensionsåldernlill skulle ske . Fyra av de fem experterna iulredningen har också anslulil sig lill all pensionsåldern skulle sänkas den Ijanuari 1976. Del förfiänar nämnas atl såväl LO:s som TCO:s representanter gettsin anslutning lill utredningsförslaget atl pensionsålderssänkningen skallträda i kraft den t . Denenda som anmält avvikande mening genom ett särskill yltrande är representantenför som tydligen inte vitt ha någon sänkning avpensionsåldern - tankegångarna från det gamla klass-samhället lever kvar - mensom dock med en suck konstaterar, atl skall en sänkning ske bör man vänlayllertigare någon lid. Det gäller atl bromsa så länge det går. Detmärkliga är emellertid au regeringen följer SAF-linjen en bil pä väg - delgäller au vänla , dock ej val. med undantag av SAF-representanten föreslår den 1januari 1976 tar regeringen ingen hänsyn till. All elt årsskifte urförsäkrings- och arbdsieknisk synpunkl är mesl lämpligt spelar ingen roll. Detgäller all hälla ul och streta emol ända in i det sista. Att moderalerna gersin anslulning lill denna regeringens linje kan jag möjligen förstå, men hurfolkpartiet, som har en partimolion - 1974:673 - med yrkande om attpensionsåldern skall sänkas , kan ge sin anslulninglill ell ytlerligare uppskov är minsl sagl märkligt och obegripligt. Icenierns partimolion 1974:63 yrkade vi atl pensionålderssänkningen skulle trädai kraft snarasl, dock senasl den t . harefter ingående prövning gett besked - den t kan och bör sänkningenav pensionsåldern ske. Med alla fakta på bordel från ulredningen, med kännedomom hur vikiig denna fråga är och med ansvar inför givna löften, hävdar vi altpensionsålderssänkningen skall ske den t . Menar man allvar medlalel om solidariiei och jämlikhel, all medborgarna skall kunna ha lilllro lillgjorda uifäsielser, måsle pensionsålderssänkningen iräda i kraft den t januari1976. Jag beklagar djupl med hänsyn lill denna frågas siora belydelse all denpoliliska viljan och förmågan saknas för en lösning enligl cenierns ochulredningens förslag. Vår beslämda uppfallning är all frågan om sänkningen avden allmänna pensionsåldern lill nu inie låt flera uppskov, vilkel ocksåframgår av reservaiionen It. Reservationerna 12 och 14 kommer iNennesholm all närmare moiivera. Tittulskotlels belänkande har cenierns represenlanler avgivit ell särskillyilrande, som jag avslulningsvis skall sianna inför. Förcenlern har del alllid varit en försiahandsangetägenhei alt arbela för att dengeneralion som genom sill arbeie lagt grunden lill vårt ekonomiska välståndskall garanleras en Irygg ålderdom. Vi har kämpal för bällre villkor förpensionärerna och vi har under de senasle 15 åren drivit frågan om en sänkningav pensionsåldern till för alla, vilket jag redovisat inledningsvis . För oss har del varit en vikiig jäm- likhelsåigärd atl ge denhalva av svenska folkel som oftast haft de tyngsta arbetena och de svårasteförhållandena i övrigl rätt till samma pensionsålder som andra grupper tillförsäkratsig genom avtal. Som vi framhållit i molionen 1884 lill ärels riksdag ser man alll tydligare hur strukturomvandlingen och höga preslalionskrav harresulleral i en utslagning på arbetsmarknaden. Framför alll har den äldrearbetskraften drabbats hårt av della. Många har tvingats lämna arbetslivet.Andra har för alt kunna behålla sin anställning pressat sig till all göraarbetsinsatser som bidragit titt fysisk och psykisk nedslitning.