prot · FX0981 · 1974-12-31 00:00:00 — För det andra: Bortsett från att utskottet nämner attindustriverket skall lokaliseras till har utskottet bara anförtskäl som talar emot påpekandena i vår motion om att det finns problem iStockholmsområdet'; Skall detta uppfattas så av dem som arbetar i Stockholmslän, särskilt i dess ytterområden, att inrikesutskottet finner att det intefinns någon anledning att uppmärksamma de problem som tagits upp i motionen? Anslag till regional utveckling m. m. HerrKARLSSON i (s): I motion 891 tar vi socialdemokratiska riksdagsmänfrån upp sysselsättningsproblemen i norra och västra delen avlänet. Vårt krav går ut på en genomgripande sysselsättningsplan för dessa delarav länet. Motionen avstyrks med motiveringen att "i länsplaneringsarbetetsysselsättningsfrågorna ingår som ett centralt parti och att detplaneringsarbetet bör kunna tillgodse motionärernas önskemål". Länsplaneringsarbetet är angeläget och bra, men med tankepå de stora svårigheter som drabbat norra och västra delarna av Kopparbergslän, framför allt , anser jag att det finns anledning att A nslag till regional utveckling m. m. även infördetta forum fullfölja kravet på en ordentligt utarbetad och genomgripandesysselsättningsplan. Den del av länet som vi här har riktat in oss på harmycket hårt drabbats av den strukturrationaUsering som skett i skogsbruket. debatt framhöll jag - och det vill jag upprepa - att det inte ären lösning av sysselsättningsfrågorna i den här delen av landet att baramotsätta sig rationaliseringar i skogen. Inom det aktuella området minskadeantalet arbetstUlfällen inom jord- och skogsbruk med flera tusen enbart under1960-talet. Lösningen av sysselsättningsfrågorna måste i stäUet Ugga i attskaffa fler sysselsättningstillfällen. Det privata näringslivet har tagit bortmånga arbetsplatser men inte skaffat tillbaka tillnärmelsevis Uka många. Dethär aktuella området tUlhör det inre stödområdet, och av den anledningen geskraftigt stöd till företag som vill etablera sig där. Trots detta tycks inteprivata företag vara speciellt intresserade av etablering. SamhäUet måste engagera sig kraftigt för att skapa flersysselsättningstillfällen inom området. Den privata industrin borde kunna haett intresse av annars måste vi från samhällets sida kräva det - att flyttatill områden där arbetskraft finns. En industri i varje by är ju en heltorealistisk tanke, men någon eUer några orter i varje storkommun måste kunnapassa för nya industriinvesteringar. Sådana är också nödvändiga omsysselsättning skall kunna ges för det antal människor som krävs som underlagför en någorlunda väl utbyggd service. Min förhoppning är att staten föregår med gottexempel genom att statliga företag etablerar sig i området och genom att manstartar nya företag. Jag håller inte för otroligt att det är till det som vifår lita i de sämst lottade områdena. Naturligtvis är det både angeläget ochnödvändigt med statliga investeringar, var de än sker inom området. 1 motionen påpekar vi att fler arbetstillfällen skullekunna skapas genom bättre tillvaratagande av skogstillgångarna. Utskottethänvisar här till "propositionen nr 61 angående stöd till intensifieradskogsvård i norra m. m. som torde få betydelse för bl. a.sysselsättningen i de aktuella delarna av ". Jag delaruppfattningen att de i proposition 61 föreslagna åtgärderna får betydelse -kanske t. o. m. stor betydelse - för sysselsättningen i de aktuella delarna avKopparbergs län. Men om det skall ge full effekt inom norra och västra delarnakrävs förmodligen fler insatser Mer vägar och bättre arronderingsförhållandenbehövs, om man skall kunna tillvarata vissa skogsområden rationellt och tillfullo utnyttja skogens tillväxt. De i proposition 61 föreslagna åtgärderna kanske däremotkan föra oss närmare en lösning av problemet med mycket lägre tillväxt än vadboniteten är inom de aktuella skogsområdena. Skall skogsbruket också ge maximalsysselsättning så krävs förädling av råvaror i större utsträckning. Variesådant nytt arbetstillfälle i denna del av länet måste hälsas rned stortillfredsställelse, och där måste staten vara beredd på att göra insatser iform av lokaliseringsstöd och insatser från domänverket och företag i övrigtinom statsföretagskoncernen. Vi har i motionen också ställt krav på bättrekommunikationer - de beUövs om vissa befintliga investeringsplaner skall kunnafullföljas. Jag vill här upprepa det kravet. Vad beträffar behovet av en utvidgning av stödområdena både det inre och det allmänna stödområdet hoppas jag utskottets förslag kanavhjälpa vissa av de bekymmer som drabbar gränsområdeskommunerna, vUkaskulle ha behov av införlivande med såväl det allmänna som det inrestödområdet. Vi har ju sådana kommuner i . Jag nöjer mig fördagen med att tolka utskottets skrivning till länets bästa och ställer därför,herr talman, inget speciellt yrkande. Anslag till regional utveckling m. m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStridsman begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 237Nej - 86 Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStridsman begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 236 Nej - 87 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. 7 protokoll 1974. Anslag till regional utveckling m. m. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 3 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 13 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i m. fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 17 röstar ja, det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 av och fru afUgglas, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 22 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av och Anslag till regional utveckling m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 26 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Stridsman begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 234 Nej - 88 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Statliga produktionsinitiativ för ökad sysselsättning iVärmland Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkterna 27 och 28 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Stridsman begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 235Nej - 87 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Herr talmannen tillkännagav attanslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . § 6 Statliga produktionsinitiativ för ökad sysselsättningi ' Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 29 i anledning av motion om statliga produktionsinitiativ förökad sysselsättning i . I detta betänkande behandladesmotionen 1974:1519 av i (vpk) vari hemställts attriksdagen hos regeringen skulle anhålla att 1. statligamanufakturindustrier, t.ex. finansierade med medel ur allmänna pensionsfonden,startades som komplement till järnindustrin i , 2. medel urallmänna pensionsfonden användes för startande av statliga industrier i norraVärmland för en produktion inriktad på förädling av skogsprodukter i enlighetmed vad i motionen anförts. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1974:1519. Reservation hade avgivits av (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1974:1519 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om statligaproduktionsinitiativ i i enlighet med vad reservanten anfört. HerrMAGNUSSON i (vpk): framhåller i sitt betänkandenr 29 helt riktigt att befolkningsutvecklingen i var positivunder för att bli negativ. Folkmängden i länet harminskat från 286 1965 rill 283 1973. kommunblockhör 5 till de av landets kommunblock som haft denmest negativa befolkningsutvecklingen i landet. har länet endastunder haft en befolkningsökning. Den främsta orsaken tillbefolkningsminskningen är utflyttningen från länet, säger utskottet. Det kan nu tilläggas - och det har sagts mycket om det iden tidigare debatten - att befolkning fortsätter sin kräftgång.Under det här årets 16 första veckor har befolkningen minskat med 345 personer.Folkmängden uppgick tUl 282 948 personer. En så låg siffra harVärmland inte haft /51. Skulden till den senaste minskningen är detanmärkningsvärda förhållandet att antalet döda överstiger antalet födda med 225personer Det är för övrigt, om jag inte minns fel, femte året i följd somantalet döda överstiger antalet födda, om nu den tendensen håller året ut. Det är lätt att dra slutsatser av den statistiken denrymmer mycket av tragik: det är givetvis i första hand de yngre människorna somflyr länet. Till bilden hör också att har ett stort antalpendlare -människor pendlar till , storstäderna och inom länet. Jaghar inga siffror som är färska för dagen, men flera kommuner har ett betydandeantal pendlare åtskilliga hundratal som bor kvar i sin hembygd tack vareden starka hemkänslan. Utskottet hänvisar också tUl att antalet sysselsatta inomjord- och skogsbruk enligt prognos 2 i Länsplanering 67 skulle komma att minskamed ca 16 000 fram . Inom skogsbruket har som bekant skett enomfattande rationalisering inte bara i . Det visar sig också att mani norra , eller rättare sagt i det som är , har fåttvidkännas en minskning från 6 000 till 2 000 sysselsatta 19501972,en åderlåtning med 4 000 arbetstillfällen. Statliga lokaliseringsstöd ochdessutom stora kommunala insatser beräknas ha gett ca 350sysselsättningstillfällen inom . Det är alltså en mycket negativutveckling, och det är väl inte att förvåna sig över att befolkningen här uppegett uttryck för uppfattningen, att bolagen inte får tillåtas att ensamma svaraför avverkningspolitiken och sedan vältra över framtidsproblemen på samhället. På den skogsindustriella sidan har det skett nedläggningarav en rad fabriker, t. ex. Jössefors, och , för att nämnanågra. Andra fabriker är säkert i farozonen. En koncentration av massaindustrinhar skett till ett par mycket stora och kapacitetsstarka anläggningar;, som tillhör Uddeholmsbolaget, och Gruvön, tillhörande Bille-rud. Det har också skett andra företagsnedläggningar - barainom har Uddeholmsbolaget genom nedläggning av och flera gruvor minskat antalet arbetstillfällen med åtskilligahundratal . Även i , den största industriorteni norra , har man fått problem med sysselsättningen. Man anser sigbehöva I 000 nya sysselsättningstillfällen i Hagforsområdet fram . Enbidragande orsak till den negativa utvecklingen i län av tionsinitiativ för ökad sysselsättningi Statliga produk-tionsihitiativ för ökad sysselsättning iVärmland typ ärofta den ensidiga strukturen i näringslivet. 1 utskottsskrivningen pekas också på att det finns en radbruksorter, som domineras av ett enda företag. Näringslivet i länet dominerasav de två stora bolagen - och BUlerud. Dessa två bolag dominerar ocksåskogsindustrin. Det är en utbredd uppfattning att de nämnda bolagen inte itillräcklig omfattning ägnat sig åt att få fram fler förädlingsprodukter urskogen. Man har inte ändrat produktionsprocessen för att få fram merhögföräd-lade produkter. är massa, papper och sågade trävaror dehuvudsakligaste produkterna. För möjligheterna att skapa sysselsättning, inteminst i norra , är det emellertid ett allmänt intresse att det härkommer till stånd en vidareförädling. Redan nu finns biprodukter imassaindustrin, t. ex. tallolja och terpentin, som lär lämpa sig för detta mensom nu exporteras till utlandet. Genom ökad träkemisk forskning kan säkertandra möjligheter åstadkommas. Även de sågade trävarorna bör kunna förädlas istället för att exporteras. Att industrin måste satsa på att vidareförädla skogsprodukternaunderströks vid de årsmöten som hölls med och och . Man sade; Då utnyttjasråvarorna bättre som det skapas viktig sysselsättning. Det kan ocksåhär nämnas att har cirkulerat uppgifter i pressen omhemligstämplade industriprojekt i . Även i detta sammanhang har fråganom träförädling kommit in, då man i spekulationerna funnit att mycket talarför att ett eventueUt industriprojekt borde gälla just träförädling. Jag har i min motion anfört att det behövs statligasatsningar på det här området. En produktion baserad på förädling av skogensprodukter skulle kunna rädda norra frän avfolkning och stagnation ochbidra till att utvecklingen för hela vänds i en positivare riktning.Att lita till det privata näringslivet finner jag därvid uteslutet -allt flermänniskor i norra har av bitter erfarenhet blivit förvissade om attbolagen inte står till tjänst för att åstadkomma en sådan positiv utveckling.Man blir alltmer klar över att det behövs statlig produktion. Statlig satsning behövs också när det gäller forskning.Detta gäller såväl skogssidan som den sida av produktionen som har järnet sområvara. I behövs t. ex. som komplement tUl järnindustrin statligamanufakturindustrier med hög förädlingsgrad, vilka ger många arbetstillfällen.De större investeringar som bolagen tidigare gjort har haft till huvudsakligtsyfte att komma åt råvarorna - skogen och malmen. Industrierna är av lågförädlingsgrad och sysselsätter ett relativt litet antal människor Råjärns- ochämnestillverkningen kräver inte särskilt mycket folk. Det borde vara inombearbetningsindustrin som det stora antalet jobb skulle finnas att hämta, ochhär borde AP-pengar kunna sättas in. Utskottet har noterat att den registrerade arbetslösheteni var högre än riksgenomsnittet i samtligakommunblock med undantag för och . uppgick andelenanmälda arbetslösa till av befolkningen i åldern . Förriket som helhet var procentsatsen 1,3. ,och hade högre arbetslöshet än . Utskottet avvisar de konkreta förslagen i min motion mengör bedömningen att utvecklingen inom fordrar kraftfullainsatser. Utskottet förutsätter att man i länsplaneringsarbetet skall finnaolika vägar att komma till rätta med sysselsättningsproblemen och attnäringslivets strukturproblem i noga kommer att prövas i dettasammanhang. Jag noterar detta som en i och för sig positiv skrivning,men en skrivning som inte innebär några garantier för en positivare utvecklingför . Det lokaliseringsstöd som gått till länet har hittUls inte kunnatvända den mycket negativa trenden. Lösningarna står och faller medmöjligheterna att kunna styra investeringar och industrier till likaväl som till andra sysselsättningsbehövande områden. Men denna syn har ju frånvårt partis sida utvecklats i den föregående debatten. Jag skall inte upprepa,utan bara understryka vår uppfattning. I detta sammanhang kommer förslaget omsatsning med statliga industrier in som en naturlig del. Jag beratt få yrka bifall tUl reservationen vid betänkandet. Statliga produk- , tionsinitiativ för ökad sysselsättningi HerrSIVERT i (s): I i reservation medanledning av näringsutskottets betänkande nr 29 framhålls att statligabasindustrier bör tillskapas för att trygga sysselsättningen i . i har också talat mycket varmt för en sådan lösning.Detta avstyrks emellertid av utskottsmajoriteten, men jag vill betona attavstyrkandet inte innebär att utskottsmajoriteten saknar förståelse förproblemen i - tvärtom delar vi uppfattningen, att utvecklingen iVärmlands län motiverar insatser; vi har t. o. m. talat om kraftfulla insatserDäremot anser vi att åtgärder som från samhällsekonomisk synpunkt kan varamotiverade när det gäller statlig företagsamhet inte bör komma till stånd utanen ingående planering och som ett led i en långsiktig process. Frågan om metallmanufakturindustrin kommer ju att senarebehandlas i samband med näringsutskottets betänkande nr 34, men utveckUngeninom den branschen skall enligt förslagen där följas kontinuerligt avindustriverket. Självfallet gäller detta även utveckling och behov inomVärmland, och detsamma gäller den industri som baseras på skogsråvaror När det sedan gäller frågan om hur medel ur allmännapensionsfonden skall placeras anser utskottet att inte skall gesådana detaljerade anvisningar om hur pensionsfondens medel skall användas somframgår av reservationen. Dessutom hänvisar utskottet till det arbete som nunedläggs i den regionala länsplaneringen och som bör syfta till att skapamöjligheter för en utveckling av sysselsättningen i detta län. Med hänvisning till det jag nu anfört och till utskottetsbetänkande yrkar jag avslag på reservationen av i ochbifall till näringsutskottets hemställan i dess betänkande nr 29. Statliga produktionsinitiativ för ökad sysselsättning iVärmland HerrMAGNUSSON i (vpk): Jag förmodar att iStockholm här talar såsom representant för det socialdemokratiska partiet ochdess inställning. Han säger att han i och för sig är positivt inställd till enlösning av de problem som finns i , men han vill ändå inte varamed om att tillstyrka statliga insatser av det slag som har föreslagits i minmotion och i reservationen av i . Jag skulle vilja citera något av vad en partivän till herrAndersson som dessutom är en framstående personligUet i -har yttrat när det gäller just frågan om statliga insatser eller ej. Hagforshar ju, som jag antydde tidigare, fått problem, och , som hanheter, säger i en intervju i länstidningen: "Här i måste heltenkelt samhället göra satsningar som till exempel i . Vi måste få hitstatliga industrier." Han säger också att det måste skapas ett starktsamhälle som har effektiva resurser för att styra de privata företagenslokaliseringar. Han säger vidare: "Vi har moroten men inte piskan. "Det är ungefär vad jag har antytt tidigare. Det lokaliseringsstöd som harbeslutats av kan i bästa fall locka till sig företag, men samhällethar ingen garanti för att man får en utveckling som verkar regionaltutjämnande. I de landsändar där man liksom inpå bara kroppen får känna av deproblem det rör sig om har man oftast en mycket radikal uppfattning i dennafråga. säger att frågan om utvecklingeninom manufakturindustrin kommer att diskuteras . Det är bra att vi kanåterkomma till den diskussionen, men så mycket är klart att vad som fordras förVärmland som komplement till den järnindustri som vi har är justbearbetningsindustrier som kan skapa ett rikt antal arbetstillfällen. Om maninte skall använda AP-fonderna för detta ändamål, förstår jag inte hur de skallanvändas. Men jag är fullt medveten om att åtgärderna bör inordnas i en merlångsiktig plan, och det uttrycks också i den reservation som har avgivits avherr i . HerrSIVERT i (s): i har nogmissuppfattat min inställning när han säger att jag inte har förståelse förproblemen i och inte skulle kunna tänka mig en statlig satsning där.Något sådant har jag aldrig sagt. Vad jag jag uttryckt är helt enkelt att ensådan satsning mycket väl kan komma till stånd men måste ingå i en långsiktigprocess, där industriverket har förberett och lagt fram frågorna, så att mankan få en väl genomarbetad lösning. Jag har inte heller bortsett från möjligheten attAP-fondsmedel kan användas i denna satsning, men jag har framhållit att detinte är sak att styra de pengarna i detalj. Det menar vi skall skepå annat sätt, och det ligger i linje med tidigare fattade beslut i kammaren. Vi har alltså stor förståelse för problemen i ochanser att man bör följa frågorna med stor uppmärksamhet för attförsöka lösa de här frågorna. Men det skall ske i den ordning som gäller medden organisation som vi har HerrMAGNUSSON i (vpk): Jag noterar med tillfredsställelse att herrSivert är positivt inställd till statliga insatser, inte minst iVärmland. Jag hoppas då också att det skall bli något gjort. Den negativautvecklingen har vi haft , och den påfordrar nu positivaåtgärder Jag vill anföra ytterligare ett exempel som illustrerarden negativa utvecklingen i . Enligt - arbetskraftsundersökningarna från tredje kvartalet 1970 till tredje kvartalet 1973 minskade antaletsysselsatta i från 139 700 till 126 100, en minskning alltså med 13600 arbetstillfällen. Det är den i särklass största minskningen i Uela landet.I de traditionella skogslänen förlorade man ungefär 39 000arbetstillfällen. Det innebär att de arbetstillfällen som förloradeutgjorde en tredjedel av minskningen i hela området. Det är alltså hög tid attnågonting blir gjort, . Jag hoppas att kommer attförespråka de statliga insatser som jag efterlyser. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 29 röstar ja,