prot · FX0928 · 1974-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokoUet för den 14 innevarande månad. § 2 Herr talmannen meddelade att tiU kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven ytterligare undertiden den 1-31mars. Erforderlig ledighet beviljades. Herr talmannen anmälde att herrForslund inträdde som ersättare för underhennes ledighet från riksdagsmannauppdraget. § 3 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 22 till trafikutskottet. § 4 Föredrogs och hänvisades berättelsen nr 5 tiUkonstitutionsutskottet. § 5 Föredrogs och lades tiU handlingarna berättelsen nr17. § 6 Interpellation nr 35 om kommunalt bostadstillägg åtlångvårdspatienter m. fl. Ordet lämnades på begäran till HerrJADESTIG (s), som yttrade: Kommunalt bostadstillägg utgår tillpensionärer efter en behovsprövning där dels bostaden, dels inkomsten och förmögenhetenbeaktas. Reglerna fastställes av vederbörande kommunfuUmäktige enligt ett s. k.normalförslag. En regel som tillämpas i alla kommuner föreskriver att kommunaltbostadstUlägg ej skall utgå tiU pensionär, som stadigvarande vårdas på annanoffentlig eller därmed jämförlig enskild anstalt än ålderdomshem. Attålderdomshem undantagits torde bero på att staten tidigare betalade en del avdet kommunala bostadstiUägget. Den här regeln försätter många människor i en besvärligsituation genom att de mister sitt bostadstillägg om de mottar långtidssjukvård. En förutsättning för utskrivning är bl. a. att vederbörande har någonstans att ta vägen. Emellertid blir följden av denna, i mitt tycke, inhumana regel om indragning av bostadstillägg, att de flesta pensionärer måste göra sig av med sina bostäder det kommunala bostadstiUägget dras in. De som har en förmögenhet, och därmed självfaUet inget bostadstiUägg, kommer aldrig i den här tvångssituationen. Regeln drabbar aUtså en viss kategori människor, nämligen dem som är ekonomiskt svaga. Nr 28 Bestämmelsen om att den somvårdas stadigvarande inte skall ha Fredaeenden kommunalt bostadstillägg får numeraanses representera ett förgånget 22februari 1974 synsätt. Begreppen kroniker och kronikerhem har ersatts avlängvårds- -------------------- patient och långvårdsklinik. I konsekvens härmed bör grunderna för bostadstilläggändras så att tidsbegränsad vård också bhr praktiskt möjlig. I ett svar på en enkel fråga som jag stäUde här i kammarenden fastslog statsrådet att vård på långvårdskUnik inte varett skäl för uppsägning från bostad och hävande av besittningsskyddet enligthyreslagen. När nu domstolarna sålunda bör bifalla yrkanden om förlängning avhyresavtal föreligger ytterligare ett skäl att ta bort den aktueUabestämmelsen, så att bl. a. långvårdspatienter ges reella möjUgheter attutnyttja den besittningsrätt som hyreslagen ger. Den som av ekonomiska eller andra tvingande skäl måstelämna sin bostad blir också avskuren från ett socialt sammanhang. Detta med attha en bostad betyder mycket inte bara när det gäller att hävda en personligintegritet utan även när det gäller att uppleva en identitet. Bostaden betydermycket som en motivation för rehabiUtering. Inget kommunalt bostadstilläggbetyder ingen bostad. Ingen bostad betyder låg motivation för rehabiUtering. Med stöd av det anförda anhåUer jag om kammarens tillståndatt tiU herr socialministern få ställa följande fråga; Är statsrådet beredd att ta initiativ tiU sådana ändringari gällande bestämmelser att kommunalt bostadstUlägg även kan utgå till den somåtnjuter långtidssjukvård eUer därmed jämförlig vård såsom vistelse påålderdomshem? Denna anhållan bordlades. § 7 Interpellation nr 36 ang. lagringen av personuppgifteri offentliga dataregister Ordet lämnades på begäran till HerrWIJKMAN (m), som yttrade: Diskussionen om personregistrering med hjälpav dator kom första gången upp i vårt land . Det skeddedå primärt som en reaktion mot att myndigheterna aUt oftare begärde uppgifterav medborgarna om rent personliga förhållanden. Vare sig det gälldevetenskapliga eUer andra sammanhang var reaktionen stark emot en omfattandelagring av uppgifter med hjälp av data. har aUt flera myndigheterbörjat utnyttja datatekniken för att lagra information om enskUda medborgare.Informationen omfattar allt ifrån personnummer, namn. födelsedatum, civilståndoch adress till mera känsliga uppgifter av typ sjukfrånvaro, studieavbrott,personlig ekonomi etc. Flertaletav de personuppgifter som lagras i de nya registren har även tidigarefunnits tUlgängliga inom respektive myndigheter. hanteradokument och olika uppgifter om medborgarna har dock hittiUs i Arbetet och kostnaden för att sammanställa 30 och selektera material om ohkaindivider har därmed varit stora, och detta harindirekt tjänat som integritetsskydd för medborgarna. Data- Nr 28 tekniken medför nu goda möjligheter till förenkling och rationaUsering av Fredaeen den myndigheternas arbete. Det är idetta sammanhang väsentligt att understryka aUa de positiva------------- effekterADB-tekniken för med sig. Kostnadsbesparingar är där de kanske mestuppmärksammade följderna, men tUl detta skaU läggas möjligheterna tiUförenkling och effektivisering av planering inom ohka områden, processtyrninginom näringslivet etc. Men det är också uppenbart att myndigheterna genom datornfår vidgade möjligheter tUl insyn i enskilda medborgares privatliv, något somåtminstone tiU en del koUiderar med en bred aUmänhets krav på integritet ochoberoende. Offentlighetsprincipen innebär därtiU att inte bara myndigheternages möjligheter till integritetsintrång. Både enskilda och företag kan enkelt"tappa" olika offentliga register på information, om inte särskildaregler uppställs. Den 1973 antagna datalagen tiUkom för att öka medborgarnasskydd mot intrång i den personliga integriteten. Genom den nyinrättadedatainspektionen skaU tiUstånd lämnas för upprättande av privatapersonregister. Inspektionen skaU därutöver utöva tiUsyn över registren ochlämna detaljföreskrifter för registrens användning. För statliga registergäller däremot inget tiUståndstvång. Detta kritiserades i samband medriksdagsbeslutet, men den socialistiska majoriteten ansåg det tillräckligt attdatainspektionen för dessa register äger rätt utfärda föreskrifter samt har tillsynsplikt.Att märka är dock att datainspektionen icke skall meddela föreskrifter förregister där Kungl. Maj;t eUer beslutar annorlunda. I och med datalagen har sålunda framför allt de privatapersonregistren ställts under rigorös kontroU. Ett företag får inte syssla medpersonregistrering utan tillstånd, och inspektionen kan kontinuerligt gå in iverksamheten och lämna olika typer av föreskrifter. Hur förhållandena skaU varabeträffande de statliga registren är mera oklart. Flera viktiga problemkomplex framträder. För det förstafrågan om hur mycket och vilken typ av information som det kan anses rimligtatt respektive myndighet lagrar. För det andra viUkoren för utlämnande avinformation myndigheterna emellan. För det tredje hur länge olika typer avuppgifter om en person skall få lagras samt slutligen vilken inverkan påbeslutsprocess och kontakter med allmänheten ett aUt flitigare användande avdataregistrering inom myndigheterna och samköming mellan oUka register kommeratt få. När det gäller frågan om informationsutbytet myndigheteremellan finns det rent generellt inga inskränkningar. Myndigheter eller departementkan genom förfrågningar sinsemellan och utan egentUga begränsningarskaffa information om en enskUd individ. Med datateknir ken förenklas nu dessamöjligheter radikalt. Genom samköming av oUka register kan utomordentligt storamängder uppgifter snabbt sammanställas för att sedan användas vid en bedömningav medborgaren i ohka avseenden. Det skaU understrykas att det inte enbart är tidsåtgångenoch kostnaden att sammanställa informationen som radikalt har förändrats. Nr 28 Den information man erhåller från dataunderlaget saknar i regel Fredaeenden tUlräcklig nyansering och kandärför betyda en helt annan sak för den 22februari 1974 " " uppgiften än förden som matat in, dvs. lagrat, densamma. -------------------- Fråganhur länge oUka personuppgifter skaU få lagras är också central. Det kangälla uppgifter om kriminalitet, trafikförseelser, sjukdom, betyg etc. uppgifter som knappast bör lagras och bevaras under en individs hela liv. Enannan väsentlig fråga som måste tas upp tiU behandUng rör konsekvenserna för enindivid, om felaktiga uppgifter om honom matats in i datorn och därefteranvänts för beslutsfattande. Datalagen är ny. Alltför har förflutit sedanlagen antogs för att man redan nu skall kunna dra slutsatser av lagstiftningenoch av datainspektionens arbete. På åtskUliga punkter kommer inspektionensjälvfaUet genom olika beslut att föra utveckUngen framåt, dvs. "täppatUl" luckor i lagstiftningen. När det gäller olika aspekter på myndigheternaslagring av personuppgifter saknar dock inspektionen, som nämnts, fullständigkompetens att reglera detta. Datalagen går i huvudsak förbi dessa problem. Detär sålunda, ur rent demokratisk synvinkel, nödvändigt att frågorna om vilkaslag av uppgifter som myndigheterna skaU få lagra, utbytet av informationmyndigheterna emellan samt hur länge vissa uppgifter skall få lagras snarastblir föremål för offentUg debatt, innan registreringen blivit alltföromfattande. DASK - datasamordningskommittén - arbetar sedan snart treår med "frågor rörande samordning och kontroU av databanker". DASKskall följa pågående utrednings- och utvecklingsarbete inom dataområdet ochframför allt belysa vUken samordning mellan etablerade eUer planeradedatabanker som är möjlig och önskvärd. Det betonas i direktiven att ekonomiskalönsamhetsbedömningar bör spela en viktig roll för DASK:s ställningstaganden. DASK avlämnade en första verksamhetsrapport sommaren 1973.Därav framgick att kommittén ännu bara är i begynnelsen av sitt omfattandearbete. En betydande del av arbetet består i att följa och ge förslag när detgäller standardiseringsarbetet inom ADB-området för den offentUga sektorn.Likaså viktigt är arbetet att följa pågående utredningar avseende metod- ochteknikutveckling. Man får anta att DASK även kommer att ta uppintegritetsfrågorna till behandUng. När ett förslag kan föreligga framstår som ovisst.Jag upplever integritetsproblemen som så angelägna för medborgarna att enflerårig väntan i avvaktan på DASK vore olycklig. Datalagen och inrättandet av datainspektionen utgörförvisso betydel sefuUa steg på vägen mot en sådan lagstiftning och en sådan ram kring ADB-tekniken, att riskerna för intrång i den enskildes integritet minskas. Det är nu angeläget att snabbt arbeta vidare och föra de frågor som här berörts närmare en lösning. ADB-tekniken är ett vUomordentligt ratio nellt hjälpmedel inom en mångfald områden, och det är därför ytterst viktigt att regering och riksdag möjligt fullföljer lagstiftningen i första hand när det gäller de offentliga databankerna så att medborgarna verkligen kan känna trygghet med avseende på integritets problemen. 32 Mot bakgrund av det anfördaanhålles om kammarens tillstånd att tiU herrjustitieministern få rikta följande frågor: Nr 28 När ämnar regeringen framlägga förslag som syftar till klara Fredaeen den principer och regler för dels vUkatyper av personuppgifter oUka myndigheter får lagra med-------------- dels s. k.samköming av ohka offentliga dataregister och dels hurlång tid olika typer av uppgifter om en person skaU få lagras Vilken är statsrådets allmänna syn på deintegritetsproblem i samband med offentliga myndigheters personregistrering via data som berörts i interpellationen? Denna anhållan bordlades. § 8 Interpellation nr 37 ang. jordbrukares skyldighet attfullgöra militär repititionstjänstgöring Ordet lämnades på begäran till HerrFÅGELSBO (c), som yttrade: För många lantbrukare innebär inkaUelser tillmiUtär-tjänst svåra ekonomiska avbräck. Särskilt gäller detta lantbrukare somhar kreatursbesättning för mjölkproduktion. Svårigheten att över huvud taget fåersättare är mycket stor. För att den jordbrukande befolkningen inte skaU vidkännasoskäligt stora förluster vid inkaUelser är det nödvändigt att krigsmakten tarvederbörlig hänsyn till böndernas specieUa situation. Det kan inte vara rimUgtatt en viss grupp av befolkningen i jämförelse med många andra grupper skalldrabbas särskUt hårt vid inkallelse. Vårsådd och skördetid är för jordbrukaren den brådastetiden. Det är lätt att göra sig en föreställning om vUka förluster som drabbarden jordbrukare som av skilda anledningar inte har möjligheter att genomförasådd eller skörd i rätt tid. AUtför ofta har det hänt att jordbrukare inkallastill repetitionstjänstgöring under den för lantbrukaren brådaste tiden. Detborde vara möjligt att förändra planeringen inom krigsmakten så att t. ex. deförbandsvisa repetitionsövningarna förlades tiU annan tid eller särskildabestämmelser om anstånd för jordbrukare utfärdades. De bestämmelser som finns om anstånd med repetitionstjänstgöring är alltför vagt utformade för attkunna ge jordbrukaren den trygghet det innebär att inte av mUitära skäl tvingasavstå från här omnämnda arbetstoppar. De inkallelser tiU tjänstgöring instundande vår och höstsom nu utfärdats har våUat stor oro bland jordbrukare. Om dessa inte skallvållas oskälig skada är det angeläget att redan nu vidta sådana åtgärder attanstånd kan beviljas och att tjänstgöring för dem kan få ske på för jordbruketlämpligare tider. Med hänvisning till det anförda anhåUer jag om kammarenstillstånd att få fråga herr försvarsministern: beredd att föreslå sådana åtgärderatt de jordbrukare 33 3 protokoll 1974. Nr 28 som inkaUats tUlrepetitionsövning instundande vår och höst beviljas 22februari 1974 ' " statsrådet beredd attföreslå sådana åtgärder vad avser repeti- -------------------- tionstjänstgöring för jordbrukare att dessa inte åsamkasoskälig ekono misk skada? Denna anhållan bordlades. § 9 Interpellation nr 38 ang. domkretsindelningen iUppsala län Ordet lämnades på begäran tUl HerrHJORTH (s), som yttrade: Maj:t beslutade att Uppsalaläns norra tingsrätt skaU upphöra senast den och förenas meddomkretsen för . Denna sammanläggning är ur regionalpoUtisksynpunkt olycklig och inte heller till gagn för rättsväsendets verksamhet. ILänsprogram 1970 framhöU i län att Kungl. Maj:ts beslutinte kunde accepteras utan norra länsdelen borde utgöra domkrets för entingsrätt med tings- och kansliort i . Regeringen fann dock intetiUräckligt starka skäl för att frångå beslutet vad avser domkretsindelningen ipropositionen 1972:111. 1 olika sammanhang har dock framhåUits vikten av attgränserna för rättsväsendets olika verksamhetsgrenar överensstämmer. Detta harbetonats i propositionen 1965:44 angående de allmänna underrätternasorganisation och av polisutredning. sammanfallerverksamhetsområdena för polis-, åklagar- och domstolsväsendet i län. poUsutredning föreslog att Tierps polisdistriktskulle dras in och läggas samman med poUsdistrikt. Utvecklingen inomTierps polisdistrikt och de uttalanden gjort beträffandepoUsdistrikts-indelningen innebär att man torde kunna utgå från att någonindragning av Tierps polisdistrikt inte är aktueU. En sammanläggning av Uppsalaläns norra domkrets med domkrets skulle därför innebära att sambandetmellan rättsväsendets olika verksamheter bryts. En sådan indragning kan ocksåantas innebära risk för indragning av Tierps åklagardistrikt och sammanläggningav detta med åklagardistrikt. Från länspoUschefen och länsåklagaren ilänet har framhållits att en sådan indragning och sammanläggning skulle inverkamenligt på såväl polis- som åklagarmyndighetens verksamhet. Verksamheter av den typ rättsväsendet representerar har urregionalpolitisk synpunkt stor betydelse bl. a. genom de arbetstillfällen deskapar och den service i oUka avseenden de ger. Under en lång följd av år har man inom län verkatför att göra tiU en basort för utvecklingen i norra delen av länet. I den av antagna planen för rikets regionala utveckling har klassificerats som regionalt centrum. Till i första hand sådana centra skall bl. a. administrativ verksamhet och mer kvalificerad service 34 förläggas. En förläggning av dennorra tingsrättens kansli till skulle betyda enförstärkning och differentiering av sysselsättningsmöjligheterna Nr 28 där. Det skuUe vara en fördel ur såväl poUs- som åklagarmyndighetens predasen den synpunkt om tingsrätten får bestå och lokaliseras tiU samma plats. På 22februari 1974 torde det också vara ekonomiskt fördelaktigt. Enligt min mening är det av flera skäl ytterst angelägetatt läns norra domkrets bibehåUs. Enligt vad jag inhämtat från oUka håUfinns ett tiUräckligt underlag för rättsväsendets ohka verksamheter i Uppsalaläns norra domkrets. Domkretsen har ca 50 000 invånare, och det finns förnärvarande i landet ett 30-tal domkretsar som har ett mindrebefolkningsunderlag. SkuUe det tidigare fattade beslutet om sammanläggning avUppsala läns norra domkrets med domkrets genomföras får man också en,enUgt min mening, ytmässigt och i fråga om folkmängd aUtför stor domkrets.Länsstyrelsen i län har i skrivelse tiU Kungl. Maj:t hemställt omändring av beslutet så att den norra domkretsen bibehålls i oförändradomfattning. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag omkammarens tUlstånd att tiU herr justitieministern få stäUa följande fråga; Är statsrådet beredd medverka tUl att läns norradomkrets får bestå och att därvid prövas möjUgheten tiU en förläggning avUppsala läns norra tingsrätts kansU tiU ? § 10Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts proposition nr 31 med förslag tUl lag omändring i uflänningslagen (1954:193) och i lagen (1972:650) om rätt tUIledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. § 11 Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkanden Nr 6 med anledning av motion om folkomröstning rörande detvilande förslaget tiU ny regeringsform Nr 7 med anledning av motioner om avslag på vilandeförslag tiU ny regeringsform och ny riksdagsordning, m. m. Nr 8 med uppgift på vilande förslag tUl ny regeringsformoch ny riksdagsordning, m. m. Nr 9 med anledning av framställning i propositionen 1974:1om anslag under verksamhetsområde för /75tUl partistöd Nr 10 med anledning av motion angående det kommunala partistödet Nr 11 med anledning av framstäUning i propositionen 1974:1om anslag under verksamhetsområde för /75tiU vissa kostnader i anledning av allmänna val Nr 12 med anledning av motion om försök med manuskriptfriariksdagsdebatter Fredaeenden ' " i anledning av motion omändring i stadgarna för Stiftelsen Nr 3 ianledning av motion om översyn av skatten på automatspel Nr I med anledning av propositionen 1974:2 angåendeutgifter på tUläggsstat tUlriksstaten för /74 inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde Nr 2 med anledning av propositionen 1974:2 angåendeutgifter på tiUäggsstat till riksstaten för /74 inomhandelsdepartementets verksamhetsområde Nr 3 med anledning av propositionen 1974:1 med förslag tUlstat för försvarets fastighetsfond för /75 Nr 4 med anledning av propositionen 1974:1 med förslag tiUberedskapsstat för försvarsväsendet för /75 Nr 1 i anledning av motioner om slopande i vissa faU avsocialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen Nr 2 ianledning av motion om obligatorisk begravningsförsäkring Nr 3 i anledning av motion angående förmåner enligtförsäkringen för tiUäggspension tUl försäkrad med ej pensionsgrundandesjukpenning Nr 4 i anledning av motion angående beräkningen av denpensionsgrundande inkomsten för ATP Nr 1 i anledning av propositionen 1974:2 angående utgifterpå tUläggsstat riksstaten /74 i vad avser verksamhetsområde Nr 3 i anledning av propositionen 1974:2 angående utgifterpå tUläggsstat riksstaten /74 i vad avser anslag inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner Nr 1 i anledning av propositionen 1974:2 angående utgifterpå tUläggsstat riksstaten /74 i vad avser industridepartementets verksamhetsområde Nr 2 i anledning av propositionen 1974:1 i vad gälleranslag för /75 inom verksamhetsområde avseendebankinspektionen, försäkringsinspektionen m. m. betänkanden 36 Nr I i anledning av propositionen 1974:2 angående utgifter på tiUäggsstatII tiU riksstaten för budgetåret1973/74 i vad avser anslag Nr 28 under kommundepartementets handläggning Fredaeen den Nr 2 i anledning av motion om ersättning för ekonomiskförlust genom lokala trafikregleringar '------ Nr 3 i anledning av motion om inriktningen av Kungl. Maj:ts aviserade förslag angående kronofogdemyndigheterna Nr 4 i anledning av motion om förbud mot ändring eUerrivning av kulturhistoriskt värdefuUa byggnader § 12 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor framställts, nämligenden av Nr 83 () till herr utrikesministern angåendevalet av Har statsrådet möjligheter att upplysa om vUka åtgärdersom från regeringens sida vidtagits för att tillgodose svenska intressen isamband med det förestående valet av generalsekreterare i ? Nr 84 () tUl herr socialministern omrepresentation för deanställda i försäkringskassas styrelse; Är statsrådet beredd att under innevarande vårriksdaglägga fram förslag för att tUlgodose de önskemål, som riksdag i principbiträdde, om representation för de anstäUda i försäkringskassornas styrelser? § 13 Kammaren åtskUdes .