prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — §1 Fyllnadsval till utskott m. m. Förelogs val av en suppleant i civilulskotletbch ensuppleant i styrelsen för Stiftelsen . Depå föredragningslistan upptagna valen är föranledda dels av att ersättaren förherr i skall beredas plats i utskott, dels av attherr avsagt sig uppdraget som suppleant i styrelsen förStiftelsen . Förvalen har valberedningen enhälligt godkänt och lill kammaren överiämnatgemensamma listor. De för valen avlämnade listorna, båda medpartibeteckningen "Den gemensamma listan", upplästes av herrtalmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns att följande personer,vilkas namn upptagils på respektive listor, utsetts all vara suppleanti civilutskoUet () suppleant i styrelsen för StiftelA>n Riksbankensjubileumsfond för återstående del av personligsuppleant för Iterr Mundebo (fp) () §2 Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. §3 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposiiion nr 183 lillnä-ringsutskoltet. §4 Motionen nr 1950 av m. fl. med anledning av det förvärrade läget ide svältdrabbade länderna Föredrogsmotionen nr 1950. A/or/o/7med anledning av det förvärrade läget i de svältdrabbade länderna Motionennr 1950 av m. fl. har väckts med stöd av bestämmelsen i 55 v)riksdagsordningen om motioner i frågor som ome- Motion med anledning av det förvärrade läget i desvältdrabbade länderna delbart föranleds av någonunder inträffad händelse. Jag finner emellertid inte de avmotionärerna åberopade händelserna vara av sådan art all de kan utgöra grundför motionsräll enligt ifrågavarande stadgande. Jag anser mig därförförhindrad'all framställa proposition på yrkande om remiss lill utskott avmotionen nr 1950 av m. fi. HenHELÉN (fp): sade all bör vara berett attunder det här året göra en insats utöver den framlagda statsbudgeten för allbistå de svältdrabbade människorna i faltigvärlden, ja, att en sådan insatsborde göras på ett tidigt stadium. Det var elt enhälligt riksdagsultalande. Sedan i majfattade detta beslut har tre viktiga saker inträffat. Svältlägel har dramatiskt förvärrats, särskilt iländer som och . Barnen drabbas allra hårdast. Bedömningen avdel akuta behovet av spannmål i de mest svältdrabbade länderna varierar något,men del ligger kring 10 miljoner lon. Del motsvarar mat ål 40 miljonermänniskor. Del nödhjälpsbistånd som har utlovats inomramen för den internationella katastrofaktion som FN beslöt om täckernu bara hälften av det akuta behovet under återstoden av 1974 och 1975. Arbetetmed den särskilda fonden för de hårdast drabbade , som avsäg altläcka delta behov, har helt kört fast. Sverigefår i är ett stort överskott av spannmål. Del beräknas bli lika stort som del underskott som drabbats av genom de nu aktuella översvämningarna. återstår ca vete i överskoll som inte har bundits för försäljning. som faltig världen alltså ropar efter mal. ' Svältdödenkan såvitt jag förstår inte vänta. Den skördar nya offer för varie dag som denrika världen sitter passiv. Det enda rimliga är alt fä beslut om ytterligareinsatser , , i dessa veckor. Liksom del var en "inträffadhändelse" 1971 och 1972 all arbetslösheten i steg med någoltiotusental jämfört är det en "inträffad händelse"all i är hungerdödens offer nu växer med någol tiotusental varie dag, långtutöver vad man kunde förutse. Liksomdel var rätt och rikligt all den gången låta ta ställning lillframställda yrkanden borde det också vara del . Vi har, herr talman, inomfolkpartiet alllid varit medvetna om att 55 § måste brukas med slörslaålerhållsamhet för all arbete inte skall förryckas. Ingen kan rubbavår djupa övertygelse all vi den här gången har sakligt rätt när vi åberoparparagrafen. Herrförste vice talmannen (): Ipraxis har stadgandet om motionsräll med anledning av under riksdageninlräffad händelse lillämpals synnerligen reslrikiivl. Del har varii heltnaturligt med tanke pä all man vill undvika senl väckta motioner. Doktrinen har ställt sigbakom denna restriktiva praxis. nya riksdagsordningen som träder i kraft nästa är sägs att motion medanledning av "händelse av större vikt" får väckas gemensamt av minsttio ledamöter, "om händelsen ej har kunnat förutses eller beaktas"under den allmänna motionstiden. Den nya formuleringen är ett uttryck för detankegångar som legal till grund för hittillsvarande praxis. Vad som är attbetrakta som en "händelse av större vikt" och vad som "ej harkunnat förutses eller beaktas" kan alltid bli föremål för delade meningar.En uppmjukning av hittillsvarande praxis skulle kunna medföra att ett stortantal motioner väcktes efter den allmänna motionstidens utgång. Jag vill erinraom all dessa farhågor föranledde grundlagberedningen alt motsätta sig attnågon motionsräll med anledning av under inträffad händelse överhuvud taget medgavs. I del grundlagsförslag som sedermera antogs infördesemellertid det stadgande jag nämnde. Bestämmelsens undanlagskaraklärpoängterades dock starkt. Dei den nu föreliggande motionen åberopade händelserna kan inte anses vara avsådan art att de utgör grund för motionsrätt enligt 55 >; riksdagsordningen. Motionmed anledning av det förvärrade läget i de svältdrabbade länderna Överläggningenvar härmed sluiad. Kammaren godkändeherr talmannens vägran alt framställa proposition på remiss till utskott avifrågavarande motion. Motionen lades till handlingarna. § 5 n n n n n n n n n n n n n n n: Föredrogs och hänvisades motionerna 1951 och 1952till socialförsäkringsulskollel, 1953 och 1954 till näringsulskottel, 1955-1957lill skalieulskotlel, 1958 till finansutskottet, 1959-1961 lilljordbruksutskottet, 1962-1967 till skatteutskottet, 1968 och 1969 tillnäringsulskottel, 1970 och 1971 till inrikesutskottet, 1972 och 1973 tillnäringsulskollet, 1974 lill socialutskottet, 1975 till justitieutskottet, 1976 till jordbruksutskottet, 1977-1985 lillskatteutskottet, 1986 lill näringsulskottel samt 1987 till skalieulskotlel. § 6 Trafiksäkerheten m. m. Onsdagen den 20 november1974 Föredrogs trafikutskottets belänkande nr 22 rörandetrafiksäkerheten m, m. 1detta betänkande behandlades motionerna 1974:318 av hen (), 1974:493av m, fi, (m) vari hemställts all skulle hos Kungl.Maj:t begära en översyn av gällande bestämmelser och en uppmjukning av förbudetmot extra strålkastare vid körning på halvljus, 1974:495 av iHelsingborg (c) och fröken (), 1974:782av () vari föreslagits att hos Kungl. Maj:i skulleanhålla all straffbestämmelsen i 164 § p. 7 vägtrafikkungörelsen ändrades säalt gående som gick mot rött ljus icke ovillkorligen skulle straffas, 1974:798 av hen Polslamm.fl. (c), 1974:1069 av herrarEriksson i (fp) och (), 1974:1090av i (fp) vari hemställts att beslutade althos Kungl. Maj:t begära skyndsamt förslag till stadgande ivägtrafikförordningen all vid färd med motorcykel förare och passagerareobligatoriskt skulle bära skyddshjälm, 1974:1093 av hen Winbergm. (m), 1974:1421 av fiu Freenkel(fp), 1974:1423 av herrarFransson (c) och i (c), 1974:1430av m. fi. (vpk), såvitt nu var i fråga (yrkandet 3), 1974:1431 av herrar Hylländer (fp) och (), 1974:1432 av fröken . (fp) saml 1974:1448 av (). 1974:798 och 1974:1069, 1. avslå motionen 1974:318, 2. avslå motionen 1974:1432, 3. avslå motionen 1974:493, 4. avslå motionen 1974:1431, 5. avslå motionerna 1974:495, 6. avslå motionen 1974:1093, 7. avslå motionen 1974:1448, 8. i anledning av motionen 1974:782 som sin mening geKungl. Maj:l till känna vad utskottet anfört om en översyn av reglerna försignalsystem och av de bestämmelser som i övrigt gällde i fråga omövergångsställen för fotgängare, 9. i anledning av motionen 1974:1090 hos Kungl. Maj:lbegära skyndsamma ålgärder i syfte att införa ett stadgande iväglrafikkungörelsen av innehåll all vid färdmed motorcykel förare och passagerare obligatoriskt skulle bära skyddshjälm, 10. som sin mening ge Kungl. Maj:t lill känna vadutskottet anfört beträffande behörighet all föra motorcykel, 11. avslå motionen 1974:1421, 12. avslå motionen 1974:1423, 13. avslå motionen 1974:1430, yrkandet 3. 1. beträffande extra strålkastare av herrarClarkson (m), () och Komstedt (m) som ansett alt utskottet under 3 bort hemställa, altriksdagen skulle i anledning av motionen 1974:493 som sin mening ge Kungl.Maj:l lill känna vad reservanterna anfört beträffande extra strålkastare vidkörning på halvljus m. m., 2. beträffande fotgängare som går mol rött ljus avherrar Clarkson (m) och Komstedt (m) som ansett att utskottet under 8 bort hemställa, attriksdagen skulle i anledning av motionen 1974:782 som sin mening ge Kungl.Maj:l till känna vad reservanterna anfört beträffande straff för fotgängare somgick mot rött ljus m. m. Hen CLARKSON (m): Somvanligt vittnar ett stort antal motioner om trafiksäkerheten omkammarledamöternas stora intresse för detta område. har i sittbetänkande nr 22 lill större delen avstyrkt dessa motioner under hänvisningtill pågående utredningar. Elt par reservationer föreligger dock: nr 1beträffande extra strålkastare, nr 2 beträffande fotgängare som går mol röttljus. Minkollega kommer strax all plädera för reservaiionen I, och jaguppehåller mig därför nu enbart vid reservaiionen 2. Vihar alla upplevi den smäll förödmjukande situationen alt slå vid en röd gubbepå en olrafikerad gata. Vi vet också all tiotusentals gäng-trafikanter dagligenbryter mol gällande beslämmelse och korsar galan mol rön ljus. Polisensresurser medger på intet sätt tillräcklig övervakning av bestämmelsensefterföljande. Del kan i längden inie vara befrämjande vare sig förlaglydighelen eller Irafiksäkerhelen över huvud lägel all lagar ochförordningar massöverlräds på della säll. Inte heller kan vi ge polisenresurser för bättre övervakning - det skulle säkerligen få negativa konsekvenserpå andra områden. finns det inie tekniska möjligheter alt ordnaen smidigare anpassning av trafikljusregleringar till gångtrafikanlernasförmån. Jag tycker att det vore rimligt att i uppenbart irafikofarliga falllilläta gånglrafikanlen alt korsa en gala mol rött ljus och att i varje fall enöverträdelse av den nu gällande bestämmelsen i sådana situationer inteovillkorligen skall straffas. I fiol samlade dennauppfattning 108 av kammarens röster. möter avstod från allrösla. Trols de försök lill sammanskrivning som ägt rum i utskottet är detangeläget att återigen få ett klart stäli- "ingSlagandefrån kammarens sida även i en sådan här relativt baga- Jag yrkar bifall till såväl reservationen 1 som reservaiionen m.m. 2 vid trafikutskottets betänkande nr 1974. Trafiksäkerhelsarbelel intresserar och engagerar allt fler människor ivårt land, och det tar sig uttryck i att vi varie år i får altbehandla ell stort antal motioner som berör just trafiksäkerheten. Delta ärganska naturligt med tanke på den utveckling som trafiken genomgår i vårt land. av årets motioner har utskottet kunnat hänvisa till sittandeIrafiksäkerhelsulredning, naturligtvis med förhoppningen att man där så snartsom rhöjligt skall kunna komma fram till konkreta ståndpunkter idélbelänkanden, som kan vara lill gagn för del fortsattatrafiksäker-hetsarbelet i . Övriga motioner har behandlats av ulskottel,och jag skall beröra en av dessa, nämligen motionen 493,som har föranlett reservationen I vid utskottets betänkande. Jagvill uttala min uppskattning av ulskottel, som har velat lyssna på företrädareför organisationer som berörs av den i motionen 493 upptagna frågan. Men därmedmåste mitt beröm till utskottet stanna, ty om utskottet menar allvar med skall lyssna på företrädare som på ett seriöst sätt försöker framföra sinasynpunkter och skall la intryck av dem, har inte ulskottel lyckats i detuppsåtet. Den opinion som dessa organisationer företrädde inför utskottet varenig och kompakt. Ändå har utskottet och troligen därmed också riksdaginte lillmölesgått dessa organisationers önskemål, som syftar lill allyrkesförarna ur ira-fiksäkerhetssynpunki bättre skall kunna fullgöra sittarbete. Deras krav är att förarna med hjälp av exiraslrålkastare skall kunna fåen effektivare Ijusfiod från sina stora och tunga fordon och därigenom underbättre och drägligare förhållanden kunna framföra dessa under dygnets mörkalimmar. Vilkaär då de organisationer som jag tillmäter så slor betydelse i dessa frågor? Ja,det är de organisationer som har uppvaktat ulskottel, nämligen Svenskatransportarbelareförbundel. Svenska busslrafikförbundel.Svenska tokallrafikföreningen, lokaltrafik. Svenska peiroleuminsliiuiel och . Delär organisationer som i allra högsta grad sysslar med de här problemen.Ulskollet har inte, lycker jag, velat lyssna på rätt sätt till företrädare förde här organisationerna, vilkas medlemmar till ett mycket stort antal är de somutövar den yrkesmässiga trafiken i vårt land. Företrädare för Svenskatransportarbelareförbundel har inför utskottet beskrivit hur svårt detkan vara att fullgöra sill arbetspass pä älta limmar under mörker och på ganskastarkt trafikerade vägar, där man hela liden tvingas åka pä halvljus. Är delinte rimligt att de här människorna får en chans all ur irafiksäkerhetssynpunklbättre utöva sitt yrke? Är det inte ur irafiksäkerhetssynpunkl rikligt attbussföraren, som har ansvaret för 50 människoliv - ibland mänga fier - fåreffektivaste möjliga halvljus? Jag ställer frågan till ulskollet, därför allutskottet har fattat ett politiskt beslut och inte ell beslut i syfte attförbälira trafiksäkerheten. Althänvisa till argument som att det är besvärligt att anbringa ljusen är nonsens,det vet alla som sysslar med de här frågorna. Inom den yrkesmässiga delen avtrafiken, som del här gäller, har del under lång lid inte varit några som helslproblem att anbringa sådana ljus på ett tillfredsställande sätt. Viär endast tre reservanter, och del gÖr förmodligen - vilkel är all beklaga -att kammaren kommer att följa utskottets förslag och därmed inte ta den skäligahänsyn också lill trafiksäkerheten som det enligt min mening skulle innebära omman gav de här kategorierna människor en bättre möjlighet alt urirafiksäkerhetssynpunkl ulöva sitt yrke. Jag ber, herr talman, allfå yrka bifall till reservationen 1. Hen iGöteborg (fp): Med slor oro hör vi rapporter om att tvä människor har dött på grund avell giftigt ämne som förekommil i produktionen. Oron är också stor därför befarar all fler människor kan drabbas av samma öde. Men vi har underårtionden accepterat att tre å fyra människor dör och kanske 15-20 allvariigtskadas varje.dag i trafiken på våra vägar. Slutsatsennär del gäller giftiga ämnen i produktionen är att vi måste använda alla medelför alt ta bort orsakerna lill dessa förgiftningar. Slutsatsen när det gällertrafikolyckorna måste också vara att vi måste använda alla tänkbara medel förall la bort orsakerna till dessa olyckor. Nuhar det hänt en del pä . Vi får en bilbälleslag, som träder ikraft , Riksdagenkommer, hoppas jag, att fallaell beslut som möjliggör alkotest pä bilförare. Och vi har fäll enirafiksäkerhelsulredning, som vi väntar mycket av. Jag vill understrykaangelägenheten av all irafiksäkerhelsulredningen lar mycket allvarligt pä sinuppgift - minsl lika allvariigt som de tar på sin uppgift som har blivitanmodade all eliminera orsakerna lill förgiftningsfallen inom industrin. Delär också viktigt att Irafiksäkerhelsulredningen lägger fram förslag successivtoch inte sitter och funderar innan man kommer med förslag. Det ärvikiigi all ålgärder som kan vidias nu inie försenas bara därför all vi har enuiredning. Trafikuiskoiielhar tagit upp två förslag som är av den karaktären alt de bör kunna genomförasulan dröjsmål. 1 en moiion föreslås att moiorcyklister skall ha skyldighet allanvända hjälm. säkerhetsrådet har lagtfram ett förslag, och del kan ju vara frestande att låta det gå i den vanligautredningskvarnen - all det nu skall skickas på remiss och att det sedan skallöverlämnas till irafiksäkerhelsulredningen, varigenom vi kan få vänta myckelläng lid. Men vi har i utskottet varit överens om ett par saker, för det förstaatt det nu inte behövs någon ytterligare utredning pä denna punkt, för detandra all lagen bör kunna träda i kraft, inte efter så lång lid - ell år - somNordiska trafiksäkerheisrådel har föreslagit, utan kort lid efter del allbeslut har fattats. Jagvill vädja till kommunikationsministern, som jag tyvärr inte ser i kammaren häri dag, all han genom en enkel förfrågan hos trafik-säkerhetsverkelsgeneraldirektör, som är ordförande i irafiksäkerhelsulredningen, görklart för sig att någon ytterligare utredning genom irafiksäkerhelsulredningenicke är nödvändig på denna punkt ulan all ell förslag med anledning av Nordiskatrafiksäkerhelsrädels förslag efter snabb remissbehandling kan föreläggasriksdagen näsla år. 1delta sammanhang har ulskollet tagit upp en fråga som del inte fanns någonmotion om men som vi tyckte var mycket viktig, nämligen frågan om det inteskall behövas ett särskilt körkort för motorcykel för all man över huvud lagetskall få köra en sådan. är del, som vi vet, så att var och en som har ettvanligt bilkörkort kan sätta sig pä en tung motorcykel, och del anser vi varaen slor trafikfara. Därför begär vi hos Kungl. Maj:l att det möjligtskall komma ell förslag som säger all man inte får köra motorcykel om man intehar ett körkort som är avsetl speciellt för detta fordon. Delförefaller som om delta är ell krav som borde kunna bifallas ulan störredröjsmål. Det intressanta är all della är ell starkt önskemål fränmotorcyklisierna själva. Problemet är, som har anförts fråntrafiksäker-heisverkei vid föredragningar inför utskottet, att man har svårtalt inom verket få fram de resurser som behövs för all ordna en effektivutbildning i del här avseendet. Jag vill säga alt jag betraktar della initiativfrän ulskollets sida som en fingervisning till kommunikationsministern att geirafiksäkerhelsverkel de resurser som det behöver för att kunna ordna dennautbildning, sä alt del snabbi kan införas en bestämmelse som säger att man intefår köra motorcykel om man inte har ett körkort speciellt för del syftet. Sedanfinns det några motioner som utskottet har avstyrkt - inte därför all vi lyckerall de är ovidkommande ulan därför all trafiksäkerhets-utredningen har demunder behandling . Vi hoppas verkligen alt del här skall kommasnabba förslag. Sävill jag beröra två punkter pä vilka del finns reservationer. Den ena gällerfrågan om hjälpljus. uttalar sin uppskattning av att utskottetverkligen har behandlat, denna fråga mycket ingående. Vi har lyssnat på olikaargument, inte bara från de organisationer som uppvaktade oss ulan även frånirafiksäkerhelsverkel, vars synpunkter vi alltså fäll del av. Nusäger all ulskollet har faltal elt politiskt beslut. Jag kanskedå lill upplysning kan få nämna att alla beslut som fattas idenna riksdag är politiska beslut. Menvad är anledningen lill all vi inte ulan vidare tillstyrker motionen? Ja,bakgrunden lill hela den aktuella bestämmelsen är ju all det fanns en massaflodljus, framför allt på personbilar, som direkt bländade och var entrafikfara. Det är självklart all när man behandlar irafiksäker-heisfrägorförsöker man eliminera sådana ljus som kan innebära en fara förirafiksäkerhelen. Därför bestämdes del att hjälpljus av del här slaget inteskall få användas, och det kom alltså elt förbud. Vilkenär då motiveringen till della förbud? Jo, irafiksäkerhelsverkel säger alt ännuhar man inte fåll monlerihgsanordningar för dessa hjälpljus som är såkonstruerade all man kan garantera all hjälpljusen inte bländar den mötande.Verket säger också alt del pågår försök för att få fram etthalvljus som kan ge tillfredsställande belysning. Sådana försök görs inomstatens provningsanslall, och frågan om bällre bilbelysning utreds också avNordiska trafiksäkerheisrådel. Delär klart att kunde man få ett halvljus som ger tillfredsställande belysningvore det den bästa lösningen, och irafiksäkerhetsverket har goda förhoppningarom delta. Man menar att om man tillåter de här extra ljusen vid halvljusriskerar man all intresset för all fä fram ett effektivt halvljus inte blirlika stort. Utskoliei säger emellertid - och här lycker jag att kan ge oss ett litet erkännande -allom halvljuset "inte kanförbättras så alt del blir helt tillfredsställande och det framkommermonleringsanordningar för hjälpljusel som är fullgoda förutsätter ulskottelall irafiksäkerhelsverkel också ulan dröjsmål vidtar de förfaltningsmässigaändringar som må föranledas härav". Tydet är ju så, herr lalman, att dessa bestämmelser har icke utfärdats . avriksdagen, ulan del ligger inom irafiksäkerheisverkels kompetens all utfärdasådana bestämmelser. Och vi uttalar alltså all om del är som , att det redan nu finns fullt tillfredsställande monleringsanordningar,och om man inte kan lösa hela frågan genom all få elt bällre halvljus, säförutsätter utskottet att irafiksäkerhelsverkel ulan dröjsmål vidtar deförfaltningsmässiga ändringar som må föranledas härav. Det är en sak somutskottet säger med stort allvar. Så några ord om den andrapunkten där reservation föreligger. Detgäller reservationen 2 beträffande fotgängare som går mot rött ljus. Den fråganhar vi behandlat med myckel stort allvar, och vi fick ju en illustration lillallvaret i frågan när vi hörde all fyra äldre personer nyligendödals på övergångssiällen. Då förslär vi all del nuvarande lillsiåndel intekan accepleras. Vihar haft en mycket ingående diskussion om detta problem i utskottet, ochuppfattningarna om hur man skall lösa det har varierat. Men en sak har vi ändåalla varit ense om, nämligen all vi inte vill acceptera den nuvarandeordningen. Vi vill ha en ändring lill stånd. Utskottets majoritet begär allriksdagen hos regeringen hemställer om en översyn Trafiksäkerheten m. m. av reglerna försignalsystemen och av de bestämmelser som i övrigt gäller beträffandeövergångsställen för fotgängare. Reservanterna vill all skall göra enframställning till Kungl, Maj:i om ålgärder av annat slag. Vi har alltså varitöverens om all de nuvarande förhållandena inte är tillfredsställande, när vihar ell ovillkorligt förbud och tiotusentals människor ändå varie dagöverträder förbudet utan tanke pä alt de kan få elt bötesföreläggande för del, !betänkandet refererar vi lill det faktum all trots att liolusenlals personervarie dag överträder bestämmelserna är det i genomsnitt bara en person per dagsom har fåll bötesföreläggande under del i åf.Rikspolisstyrelsen har vid föredragning inför utskottet sagt alt man inte harresurser all effektivt bevaka all bestämmelserna efterlevs. Då kan man ju gåfiera vägar. Man kan antingen säga all vi skall mildra påföljdsbestämmelsernaeller begära ändringar i signalsystemen, så att fotgängarna lycker altbestämmelserna är meningsfulla och därför följer dem. Där finns det olikauppfattningar. Men alla i utskottet har varit ense om att man skall ha respektför den röda signalen som stoppsignal. Några ledamöter menar att delförhållandel att tiotusentals människor osiraffai går mol röd signalundergräver respekten för rött ljus. Andra inom utskottet anser all omriksdagen skulle säga att man kan gå mol rött ljus ulan någon risk för påföljd,sä undergräver del respekten för rött ljus. Närvi alltså där haft olika uppfattningar har vi tyckt del vara rimligt all säga:Låt Kungl. Maj:l göra en ordentlig översyn av de regler och bestämmelser somfinns för att försöka få en ändring lill stånd. Därför har vi gjort denhemställan som vi har gjort. Med hänvisning lill det anförda ber jag att få yrka bifall tillulskollets hemställan på samtliga punkter. () kortgenmäle: Utskottets ordförande upplyste mig om alt alla de beslut vi fattar häri är politiska, och jag är medveten om, i ,att det är elt politiskt beslut vi här talar om. Men dess värre är det ju såall de beslut vi fattar inte alllid blir så rikliga. De hamnar långt ifrånverkligheten - som politiska beslut ibland tyvärr gör. HerrGustafson sade också all man i utskottet har lyssnat även lill andra än deföreträdare jag åberopade. Man har lyssnat även till företrädare förirafiksäkerhetsverket. Och vad de sagt har ulskollet tydligen tillmätt störrebetydelse.