prot · FX0980 · 1974-12-31 00:00:00 — Vad jag försökte illustrera var i inte var så ensidigt och kortsiktigt bunden vid en satsning på densmutsiga kärnkraften och att man hade större rörelsefrihet just på grund avatt man skötte det hela inom planekonomins ram. Det var detta det handlade om. är upprörd över ' och mina, somhan säger, utfall. Det hade varit bättre om i stället för attmanifestera sin upprördhet hade anfört några sakliga motbevis mot att detförhåller sig så som och jag har sagt. Det är ändå på det sättet,, att man har predikat den ohämmade tillväxtens filosofinär det gäller energiförsörjningen. Det är ett faktum att så har skett, attexperterna har invaggat oss i säkerhet och inte talat om för oss hur detverkligen förhåller sig. Det är väl sant att det har givits ut broschyrer sompropagerat för ökad användning av elapparater. väl santatt högt uppsatta personer i det svenska kärnkraftsetablisse- Nr 80 mangeti tal och skrift har betecknat kärnkraftens och energislöseriets kritiker somhysteriker och fantaster. Det är helt obestridligt att de gjort detta. Detfinns papper på det. Och det är helt obestridligt att regeringen ingentinggjorde 1945, när Energiförsörj-den hade chansen att nationaliseraoljehanteringen. Den lät den chansen ning m. m. gå sig förbi. haderegeringen en ny chans i samband med den senaste s, k, oljekrisen. Inte hellerden chansen tog man också den chansen har man låtit gå sig förbi. Man hade idet sammanhanget också en möjlighet att lägga restriktioner på bilismen,eftersom folkstämningen var sådan att det hade funnits möjlighet att politisktförankra ett sådant beslut - folk förstod vad det handlade om. Också denchansen lät man gå sig förbi. När man på detta sätt låter chans efter chans gå förbisig, är det då så märkvärdigt att man får kritik för att man inte utnyttjarchanserna? Och är inte den kritiken i själva verket då ganska berättigad? Sedan sade att det skall fattas ettdemokratiskt beslut , Men om vi då har en regering som sagt att vi inteunder några omständigheter skall nationalisera oljehandeln och som etablerarproduktionssamarbete med ett amerikanskt storföretag när det gäller densvenska reaktorindustrin samt förlägger utvecklingsarbetet i den industrin tillFörenta staterna då är det väl klart att en regering som för en sådan politikoch hjälper till att bygga upp en sådan maktstruktur i det svenska näringslivethar denna maktstruktur emot sig när den skall fatta sitt belut. Därför blir denmaktlös, om den inte vill gripa in i maktstrukturen. Och om den underkastar sigdenna maktlöshetsposition, så blir beslutet inte heller demokratiskt. Dä blir beslutet,hur formellt och parlamentariskt oantastligt det än må vara, bara enanpassning till den ekonomiska maktstruktur som redan finns. () kort genmäle: Efter anförande konstaterarjag att meningsskiljaktigheterna mellan och mig i denna fråga ärsmå. Det är inga stora principiella skillnader det rör sig om utan snarareskillnader i uttolkningen av vissa ordalag och i synen på utredningarsberättigande eller inte berättigande. När det gäller vårt krav på en arbetsgrupp som skullesamla in det material som framställs pä löpande band av en rad utredningaroch presentera det i samlat skick, så säger i likhet medutskottets majoritet att det är onödigt med en sådan arbetsgrupp. Det finnsredan alltför många utredningar. nämner i sammanhangetmineralresursutredningen, och det måste vara något alldeles speciellt med deneftersom den också nämns i utskottsbetänkandet. Men summan av kardemumman ärändå att det finns för många utredningar, och därför vill vi ha en arbetsgruppsom kan sammanställa det stora material som kommer fram från helautredningsapparaten. Då säger att regeringen ju har till uppgiftatt sammanställa hela det material som kommer från utredningsapparaten, innan beslut skall fattas. Det är riktigt. Men, , om vi nu vill ha en arbetsgrupp för att samla in det stora material, som alla dessa 39 Nr 80 sinsemellan disparata utredningar lägger fram, och presenterar det i samlatskick, skulle det inte då vara en väldigt bra sak även för regeringen och framför allt för ? Jag tycker, herr talman, att det finns allt _ skäl för oss att vidhålla det förslaget, Energiförsörj- yd sedan angår det allsidigabeslutsunderlaget för vidareutbyggnad av m. kärnkraften är det möjligt att manmåste tillsätta någon filolog för att skiljamellan och mig. Vi har där i princip samma uppfattning, nämligenden att ingenting kommer att hända på någon vital punkt i detta avseende förrän1975. Till dess ligger de flesta frågorna stilla. Men det väsentliga äruttolkningen av och innebörden i näringsutskottets och ordalagförra året om att det inte skall företas någon ytterligare utbyggnad. Jagmenar, och vi menar, att detta med ytterligare utbyggnad måste gälla även förnya kraftverk som sättes i drift. Frågan är alltså vad som menas med utbyggnad. Vidare sade jag att vi inte har fört några resonemang omekonomiska värderingar, men utskottets talesman vill göra gällande att det harlegat investeringsbedömningar bakom. Detta förnekar vi. Men förmodligen är detsom sagt bara filologiska nyanser som i övrigt skiljer oss åt. Vad som är klartär att vi måste ta en stor energidebatt nästa är, när det föreligger ettallsidigt beslutsunderlag. () kort genmäle: Jag har inte heller några stora invändningaratt göra mot utskottsordförandens resonemang, men det är ändå två saker som jagvill kommentera litet. Den första är frågan om individuella debiteringar kontrakollektiva. Jag har fått en intressant redovisning frånRiksbyggen, och jag tror att har en viss förståelse förargumenten där, 1 de byggnader där infört koUektiv debitering harkonsumtionen gått upp jämfört med konsumtionen vid individuelldebitering. Det är i och för sig inte någon anmärkningsvärt hög procentsats.Från har tidigare redovisats undersökningar som visatatt uppgången varit ända och att medianvärdet har legat högre konsumtion. Jag tror att det numera är styrkt att kollektivdebitering ökar konsumtionen pä ett oroväckande sätt. Därför bör det vidtas åtgärdersom fär till följd att man inte fortsätter att begagna kollektiv debitering.Det är också den slutsats drar. Den lyder: Mät energi individuelltoch minska därigenom åtgången. Jag tror inte att det är några sociala fördelningsskäl somgjort att den kollektiva debiteringen vunnit spridning, utan det är nog avkrassa ekonomiska skäl som kommunerna försökt få till stånd en mindrekostnadskrävande avläsning. Sä enkelt är det. Men det är ett skäl som jag intetycker att vi utan vidare skall acceptera. Så, herrtalman, bara några ord om det av oss yrkade energiinstitutet. Jag menaratt samhället har och skall ha betydande inflytande över energiproduktionen,och då är de instanser som representerar samhället, och ytterst då regeringen, part i målet. Jag tror att man i detta 40 sammanhang lika väl som vidbedömningen av vär ekonomi behöver ett göra utredningar som kan ligga till grund för en Nr 80 offentlig och förutsättningslös debatt i mycket svåra frågor, för det tror TjoHogen den jag att vi framöver måste anse energifrågorna vara, 14 mai 1974 () kort genmäle: Energiförsörj- Jag har inte mycket att säga till vare sigherr eller ning rn. Vi kan ha olika åsikter i en deldetaljfrågor, och det hoppas jag vi kommer att ha vi får debattera dem 1975,när vi skall anta ett program. 1 huvudsak är vi ense. Men det finns ettundantag, och det är när kommer in på vad vi egentligen harbeslutat när det gäller atomkraften. Vi har sagt att vi inte skall fatta någrabeslut om att bygga några nya kärnkraftverk. säger att vi måste tatill semantik och filologi för att avgöra vad som ligger i ordet"ianspråkta" och vad som ligger i ordet "bygga". Jag troratt vi kan sluta med de där språkövningarna. Utskottets beslut innebar heltenkelt att de anläggningar som då fanns med skall byggas, och bygger man demskall man naturligtvis ta dem i bruk. Men det skall icke byggas några nya, ochföljaktligen skall de dä inte heller kunna tas i bruk förrän på nytthar fattat ett beslut, Jag hoppas att vi nu kan sluta med den diskussionen, i gjorde här en bra uppvisning i enkonst som är ganska enkel, nämligen att vara efterklok. Han talade om hur viskulle ha burit oss åt för många årtionden sedan, om vi hade vetat det och det.Ja, självfallet borde vi alla ha varit mera framsynta. Men han gör det så 'enkelt för sig att han skyller ifrån sig pä alla andra och säger att han självminsann inte har blundat - han har bara blivit fel undervisad eller vad det nuär. Jag tror inte att vi som politiker kan skylla ifrån oss pä andra så därenkelt. bör fundera på om det är riktigt snyggt. Vi kanske kundeha gjort på ett annat sätt tidigare, om vi hade haft vissa kunskaper och vetatom vissa saker som skulle komma att ändras senare, men det är enkelt att sägadet . Sedan talade om demokratiska beslut som jaghar sagt att vi skall fatta 1975, Det kommer inte att bli demokratiskt, menarhan, för det är så och så. Med "demokratiskt beslut" menar jag att vikommer att fatta det efter en diskussion här i kammaren där olika åsikterbryter sig mot varandra och där en majoritet kommer att vara förbeslutet. Om fortsätter att argumentera som han gör, sä menar hanmed "demokratiskt beslut" att den åtsikt han står för skall segra då först är det demokratiskt. Jag tror att det är en mycket inskränkt syn pävad demokrati innebär. () kort genmäle; Jag går gärna till mötes ochavstår från något slags spräkvetenskaplig debatt och försök till semantiskaövningar. Jag skall dä bara helt kort säga att vi från vår sida vidhåller attett års moratorium med kärnkraftsutbyggnaden, til! slutet av , som viföreslagit i vår partimotion är i enlighet med beslut . Det ären logisk konsekvens - en praktisk tillämpning - av det beslutet. Jag villslutligen tillägga och upprepa vad jag sagt i ett tidigare inlägg, 41 Nr 80 nämligen att det vidnäringsutskottets beslut icke förekom några Tisdaeenden ekonomiska värderingar. Man taladeinte om investeringar som skulle bli 14 mai1974 omöjliga att utnyttja eller om att man skulle förlora pengar på att -------------------- investeringar inte blev utnyttjade. Vi vidhåller alltså att ett sådant tnergijorsorj- moratorium som vi föreslär är i konsekvens med beslut , ning m. m. i (vpk) kort genmäle; Det här är inte alls något försök frän minsida att vara efterklok, , Men jag har, tydligen till skillnadfrån , bestämda krav på folk som uppträder som experter, 1 alla århar experter suttit och predikat tillväxtfilosofin ända tills den bubblan brastoch det blev uppenbart även för varje lekman vad som höll på att hända och atttillväxtfilosofin var felaktig. Då tycker jag att man har rätt att säga tilldessa experter: Ni är inte värdiga det förtroende ni har fått, ni harundanhållit fakta som ni rimligtvis borde ha känt till. Jag tycker inte att detär övermaga att säga det det är rätt rimligt. Sedan säger att jag är en dålig demokrat.Vill ni ha ned diskussionen på den nivån, så visst kan vi fortsätta där, herrSvanberg, men frågan gäller inte det. Ett beslut som fattas av en aldrig säöverväldigande majoritet i denna kammare blir inte demokratiskt ifall denna majoritetkänner sig tvingad av de privatkapitalistiska maktförhållandena att ge sittbeslut en utformning som tar hänsyn till de förhållandena. När man inte är frigentemot den kapitalistiska maktstruk-turen kan man inte fatta i djupare mening demokratiska beslut. Det är det sakengäller. Om majoriteten eller parti - inte vill angripa dennamaktstruktur kan ni aldrig fatta något i egentlig mening demokratiskt beslut.Då har ni inte någon fri vilja. Men låt mig ställa ett par frågor, som intebesvarade men borde ha besvarat, därför att de hör samman med den egentligasakdiskussionen. Varför grep ni för det första inte in 1945, och varförgrep ni inte in nu och vidtog åtgärder gentemot den privatkapitalistiskadominansen på oljehanteringens område? Varför förklarade ni att ennationalisering av den privata oljehandeln inte är aktuell? Också vid nästa årsbeslut kommer ni väl att ha den ståndpunkten, eftersom ni säkert inte kommeratt ändra er så radikalt på den punkten frän till ett annat att ennationalisering blir aktuell. Varför har ni för det andra inte utnyttjat tillfället attgripa in gentemot bilismen och effektivare stödja kollektivtrafiken? Varför har ni för det tredje - om ni vill attfolkmajoriteten skall bestämma energipolitiken låtit amerikanarna köpa in sigi den svenska reaktorindustrin och dess utvecklingsarbete? () kort genmäle: Den här diskussionen ger inte mycket i längden. bara geherr i ett besked, och jag svarar nu för mig själv. Han anseratt vi alla som inte röstar som han är bundna på olika sätt; vi törs interösta, vi kan inte rösta osv. Det skulle aldrig falla mig in att rösta 42 emot vad jag anser vara riktigt förfolkflertalet därför att det skulle finnas någrakapitalistiska bindningar som gör att jag röstar på ett visst sätt. troratt det är ganska onödigt att rikta en anklagelse mot majoriteten i j\a, p Ap oavsett vilket parti vi tillhör - att vi mot bättre vetande 14 rnai 1974 röstar på ett visst sätt för att klara 'kapitalistiska intressen. kanfinnas på annat sätt; det må vara hänt. kommer sedan in på litet andra saker ochställer frågor ningm. m. till mig. Flera av de frågorna skall jag avböja attsvara pä, eftersom de är ställda till regeringen. Jag representerar interegeringen i det här sammanhanget. Men låt mig ta upp en så enkel fråga som;Varför nationaliserade ni inte oljeindustrin, när vi hade oljekrisen? Jag villfråga : Hade det i den akuta situationen hjälpt? Hade vi inteförvärrat situationen tio gånger om, därest en nationalisering hade kommit tillstånd ? En annan sak är diskussionen om hur den här planeringen skall seut. Skall vi ha en samhällsägd inköpsorganisation? Skall samhället ha störreinflytande? Eller skall samhället ha hela inflytandet? Detta blir enbedömningsfråga, som vi skall fatta beslut om utifrån vad vi anser vara i folkflertaletsintresse, ; det är inte märkvärdigare än sä! Av det stora antal motioner som behandlats inäringsutskottets betänkande nr 26 avser jag att endast uppehålla mig vid det, avsnitt som behandlar krav på ett bättre tillvaratagande av vattenkraften.Tillsammans med ett antal partivänner har jag i motionen 540 begärt att eninventering skall göras för att klariägga förutsättningarna för ytterligareutbyggnad. Motionärerna har givetvis klart för sig att frågan påvisst sätt är aktuell genom det uppdrag som regeringen har gett åt landshövdingSehlstedt och som han fullgör, Hans uppdrag tar emellertid iförsta hand sikte på - såsom näringsutskottet också påpekar möjligautbyggnader i södra och norra , Enligt vårt förmenande bör enfullständig kartläggning göras. Detta är så mycket mera motiverat som vi äreniga om att någon eller några älvar skall lämnas orörda för framtiden, I motionen har vi framhållit att energifrågorna är avavgörande betydelse för möjligheterna att upprätthälla en högsysselsättningsnivå, I den allmänna debatten har detta samband ofta förbisetts.Lyckas vi inte tillgodose energibehoven kommer det att leda tillstagnation och tillbakagång. Jag är inte övertygad om att de som talar om s, k,nolltillväxt vad nu det kan vara för någonting kommer att vara beredda attvidhålla sina ståndpunkter den dag då energibristen skulle leda tillarbetslöshet och sysselsättningskris. Det finns för övrigt en iakttagelse som man inte kan undgåatt göra i sammanhanget. De ivrigaste motståndarna till vattenkraftsutbyggnad är ofta också motståndare till utbyggnad av alternativa kraftkällor, exempelvis kärnkraft eller oljekraft ofta med samma argument för övrigt: miljöskäl. Slutsatsen måste bli att man anser att vi inte behöver något ökat energitillskott. Om vi leker med tanken att sådana bedöm ningar skulle ha varit vägledande under låt oss säga de senaste 50-60 43 Energiförsörjning m. m. åren, ärdet inte .svårt att föreställa sig hur situationen hade varit i vårt land. Också en annan iakttagelse kan göras. Kritikerna motkraftutbyggnad befinner sig ofta på ett behagligt avstånd från verkningarna avutebliven energiförsörjning. Visserligen blir vi alla berörda på något sätt vidbristande energitillgång, men framför allt skulle industrisysselsättningenkomma att få svårigheter. Det är värt att lägga märke till att arbetstagarnaoch deras organisationer ofta gett uttryck åt uppfattningen att energiförsörjningenmåste tryggas. Den självklara motiveringen är att sysselsättningen måsteupprätthällas. Aldrig så många ord om att "visst vill vi värna omsysselsättningen" kan undanskymma att man på vissa häll tycks ha ettganska ljumt intresse för den sidan av saken. Vattenkraften har tidigare haft en helt dominerandeställning när det gäller elkraftproduktion. Fram till mitten av1960-talet svarade den för praktiskt taget hela elkraftproduktionen, I takt medatt alternativa produktionskällor har byggts ut har emellertid vattenkraftensrelativa andel minskat. Denna utveckling är i och för sig naturlig med hänsyntill den snabba ökningen av vår energikonsumtion. Inte desto mindre finns detanledning att ställa frågan om vi tillvaratagit och tillvaratar vattenkraftensfördelar så långt detta ur olika synpunkter är motiverat. Man räknar med att av vattenkraftenbyggts ut. Vid bedömningen har man tagit hänsyn till ekonomisk lönsamhet iförhållande till alternativa kraftkällor, främst oljan. Uppenbarligen har denkraftiga prisuppgången på olja väsentligt förändrat bilden. Det är bl, a, denomständigheten som gör att vi motionärer anser att förnyade inventeringar börske för att klarlägga den aktuella situationen. Vi har i det sammanhanget ocksåpekat på att möjligheten att öka effektuttaget vid våra äldre kraftverk böruppmärksammas. Naturligtvis är vi medvetna om att successiva förbättringarskett och sker, men vi håller inte för uteslutet att betydande energitillskottbör kunna nyttiggöras genom moderniseringar. Det finns i sammanhanget anledningpåminna om att svensk kraftindustri representerar en teknologi som tillhör defrämsta i världen. Åtgärder av det slag vi förordar kommer alltså att leda tillökade sysselsättningstillfällen för svensk industri. Då vi förordar ytterligare utbyggnad av vattenkraftenfinns flera skäl utöver dem jag berört. Vattenkraften är vär utankonkurrens mest miljövänliga energikälla. Den representerar mycket höga krav pädriftsäkerhet. Den gör oss mindre beroende av importerad olja för energiframställningoch är ur denna synpunkt också positiv för vår handelsbalans. Ser manenergifrågan i dess globala sammanhang och det bör man självfallet göra -torde det vara helt nödvändigt att utnyttjar sina egna inhemskaresurser. I energidebatten framhålls ofta att utbyggnad avvattenkraft saknar praktisk betydelse. Skälet skulle vara att den kommer atttillföra oss endast marginella tillskott. Jag är inte övertygad om attpåståendet är riktigt i annan mening än att varje nytillskott kommer att kunnabetecknas som marginellt. Slutsatsen är ganska enkel. För ett land med högenergikonsumtion både i absoluta tal och per capita kommer varje nytillskott- även om det per enhet representerar miljontals kWh att Nr 80 kunna betecknas som marginellt. Inte desto mindre är varje enhet av stor -t' I- o H betydelse, j4 . Jag vill nu för undvikande av varje missförstånd göra klart att----------- motionärernaingalunda anser att varje vattendroppe skall nyttiggöras för cLnergijorsorj- energiframställning.Också vi menar att någon älv kan bevaras orörd för ningm. framtiden.Vi vänder oss emellertid emot det slag av energidebatt som i alla lägensäger nej till utbyggnad av vattenkraft, kärnkraft, oljekraft. detta utanatt klargöra följderna för bl. a. sysselsättningen. här alltsåom såväl den sysselsättning utbyggnader i sig själva skapar som - ochframför allt - om energiresursernas roll för sysselsättningen i stort. säger i sitt yttrande över bl, a,motionen 540 att man "delar uppfattningen att ett förbättrat utnyttjandeav energitillgångarna i de vattensystem som redan har tagits i anspråk förkraftproduktion är ett viktigt inslag i energipolitiken". Utskottet anseremellertid att något initiativ från sida ej är erforderligt, eftersomett utredningsarbete pågår. Vi motionärer har förståelse för det argumentet.Jag utgår ifrån att utskottet delar uppfattningen att lönsamheten numeraförskjutits till fördel för vattenkraften, i varje fall så långt det gäller enjämförelse med oljekraften. I utskottsbetänkandet redovisas vidare det programarbetesom pågår och som skall bilda underlag för ett samlat energipoUtiskthandlingsprogram på , som man avser att förelägga nästa års riksdag.Jag utgår ifrån att vattenkraftens roll kommer att beaktas i detta program. Jag har inget särskilt yrkande. Låt oss för flytta oss tillbaka i tiden femmånader! hade vi den senaste större energipolitiska debatten häri , och dä var tongångarna radikalt annorlunda. Då hade vi endomedagsstämning, inte bara här i kammaren utan i hela det svenska samhället,när det gäller energiproblemen. Det är klart att den tillfälliga energikris som drabbadevårt land och den övriga världen några vintermånader har lärt oss en del.Framför allt tror jag att den har lärt oss politiker att energifrågorna ärväsentliga och att vi måste få fram metoder för att spara på och hushålla medvår energi. Det betänkande som ligger på bord tyckerjag är mycket bra och välavvägt. Det talas där mycket om forsknings- ochutvecklingsinsatser. Det talas om att skall försöka minska sittoljeberoende, framför allt när det gäller . Det talas om de olika utredningarsom är pä gång och som skall ligga till gmnd för vårt slutgiltigaställningstagande . Det talas också om detaljer, såsom kollektiv kontraindividuell mätning. Där vill jag återigen upprepa, , att denindividuella mätningen i princip naturligtvis måste vara att föredra. Att detsedan kan vara vissa praktiska problem att nå dit är en annan sak. Det som genomsyrar nästan alla rapporter man läser ienergifrågan är att de fossila bränslena inte bara är ändliga tillgångar utan att de . jvjr 80 dessutom är för värdefulla för attbara eldas upp. Det viktiga därutöver är attenergiproblemen inte är snävt svenska, nordiska eller skandinaviska problemutan globala problem och att energiproduktionen kommer att _ vara enflaskhals på många sätt , även om vi i verkligen Energiförsörj- sparar och snålar och även om vi skulle komma fram till det m. lågenergialternativ som jag vet attfru förespråkar. Alternativen till de fossila bränslena, beträffande vilkavi alla tycks vara överens om att vi i varje fall måste minska ökningstakten iförbrukningen, är ganska många, åtminstone i teorin. Jag anser dock att allatankar på att geotermisk energi, vindenergi, solenergi och även inhemskabränslen skulle klara dessa problem åt oss inom överskådlig tid är ganskaorealistiska - de är knappast rimliga. Så kommer vi då till kärnkraften! Framför allt när manlyssnar till i och i någon mån när man lyssnar till fruHambraeus får i man i huvudsak två intryck, för det första att experterna - detär främst som säger det är köpta och låsta i sina funderingaroch att de har alltför starka bindningar till kapitalet samt för det andra attkärnkraften i stort sett bara innebär död och förintelse. beklagar att motståndarna till kärnkrafteninte får komma fram i debatten. Men det är just det de gör i mycket storutsträckning. Debatten i massmedia har trots alltdominerats av artikel på artikel, inlägg efter inlägg om hur otroligt farligtoch riskfyllt ett utnyttjande av kärnkraften är. Den kampanj som bedriver på gator och torg innebär t, ex, att ettpolitiskt organ slår med full kraft och talar om för människorna att det här ärbland det livsfarligaste som finns. Det ligger naturligtvis i varjeorganisations rätt att driva kampanjer av det slaget. Men att påstå attmotståndarna eller de som är skeptiska till kärnkraften inte får komma framtycker jag är felaktigt. Däremot kan jag hålla med om att detstudiepaket som har framställts är torftigt och att mera där borde göras.