prot · FX09109 · 1974-12-31 00:00:00 — Ellerhåller på att ändra ståndpunkt och glida i väg i denna fråga? Detvore i så fall djupt beklagligt, för offentliga utskotlsutfrågningar ärvärdefulla - gav nägra exempel på det. Jag skullekunna komma med flera argument i denna fråga, men sakdebatten kan,tycker jag, anstå tills vi har att ta ställning till frågan pä allvar. ärdet fräga om en motion som uppenbariigen är skriven mest i propagandistisktsyfte. Jag hoppas alt den inte innebär att har ändrat ståndpunkt isakfrågan. HerrBJÖRCK i (m) kort genmäle: Moderata samlingspartiets inställning i denna fråga framgår säväl avmotionen och reservationen som av mitt anförande här sedan. Jagber all fö hänvisa i lill detta. Dämtövervill jag bara säga att om nu i denna fråga har varit så drivandeunder som vill göra gällande, så är det beklagligt inte slår till när det här pä bord ligger elt förslag som manuppenbariigen skulle kunna ansluta sig till. Det förhållandet att folkpartietjust nu inte råkar ha nägon egen motion i ärendet för väl ändå inle föranledaatt tjurar i denna fräga och intar en annan ståndpunkt. HerrLINDAHL i (fp) kort genmäle: I denna fräga har vi kommit sä långt att vi hade ett konkret lagförslagsom även stod bakom. Men backar och vill plötsligtigen ha en utredning. Vad var det för fel med det gamla förslaget, vad är detsom inte vill vara med om längre? Det måste vara någoniing,eftersom man nu plötsligt vill börja utreda frågan på nytt. Jagtycker att moderatförslaget är ett steg bakåt. Det skall kanske betraktas somett olycksfall i arbetet på moderat häll - är det inte det, är det värte. HerrBJÖRCK i (m) kort genmäle: i tycks inte riktigt ha klart för sig att detpågår en utredning om översyn av arbetsformer. Det gör del faktiskt.När en sådan utredning ändå pågår tycker vi på moderat häll alt det är lämpligt- är minsann i andra sammanhang flitig alt hänvisa till pågåendeutredningar - att den också lar upp denna fråga. Konstigare än sä är det inte.Det framgår av motionen, reservationen och mitt tidigare anförande här ikammaren. Om inte av dessa tre saker kan sluta sig till vadmoderata samlingspartiet anser i frågan skall jag, herr talman, inte ta uppkammarens tid med elt fiärde anförande i sakfrågan. Det torde ändå inte hanägon effekt pä . Hert i (fp) kort genmäle: Jag börjar förstå att det nog trots allt är fråga om ett olycksfall iarbetet. Ulredningen om översyn av arbetsformer känner även jagtill, även om del kanske förvånar . Utskottet säger faktiskt attutredningen är helt oförhindrad att ta upp frågan, och den linjen kundemoderata samlingspartiets representant i utredningen då driva. 5 protokoll 1974. terar att hen intehar givit något klart svar pä frågan om han är beredd att stödja den lagtextsom fanns. i (s): Efter denna soliga uppgörelse mellan moderater och folk-parlister villjag erinra om att i här för journalistikens talan. Med sittuppträdande i denna gmndtagsfråga vill han, antar jag, leva upp till StigDagermans tes att journalistik är konsten att komma så litet för senl sommöjligt, Hert visar här den goda egenskapen att arbeta för ändringar ien grundlag som ännu inte har börjat tillämpas, anser sig tjäna ett offentlighetsintresse. Jag skall gämadiskutera hans argument här. Som tidningsman har jag naturiigtvis med intresselyssnat till honom, men jag imponeras inte särskilt mycket av hans ochreservanternas argument. Förstoch främst hänvisas till erfarenheter i utlandet. Ja, där kan utskottsförhörenvara ett utomordentligt viktigt inslag i det politiska arbetet, det vill jaggärna medge. Men hur värdefull denna offentliga utskottsutfrägning är kan jubara bedömas med utgångspunkt i vilket konstitutionellt sammanhang den sätts ini, I är utskottsutfrågningen ett viktigt led i kongressens bevakning avVita huset och administrationen. I vårt system kan ju konfrontationen mellanriksdagsmän och statsråd ske genom fråge- och interpellationssystemet och överhuvud taget genom den offentliga debatten här i kammaren. Vadgäller offentliga utskottsutfrägningar såsom ett reguljärt inslag i vårtberedningssystem - som inte heller hert vill ändra principerna för - har grundlagberedningenframhållit att sådana kanske kan leda till atl kan komma att stå till buds för saktiga diskussioner i utskotten. Risken för detta skulle väl också öka något, om man gjorde det till en minoritelsrättighet att begära sådana utfrågningar. I allmänhet är vi i ut skotten hell överens om när utfrågningar skall äga mm, men det skulle naturiigtvis kunna hända att en minoritelsrättighet i ett visst läge kunde missbrukas. Innebärdä ett nej till offentliga ulskotlsulfrågningar - såsom del påslås ireservationen och såsom också hert här gjort gällande - att viktigafakta skulle undanhållas den offentliga debatten? - och taladevarmt för massmedierna - är det betydligt viktigare med anonymitetsskydd för meddelare, öppen tillgång till offentliga hand lingar, tystnadsplikt i sä fö fall som möjligt för offentliga funktionärer.Detta vill jag säga med anledning av en promemoria från som just nu cirkulerar. Om det öppna samhällets princip fungerar, blir från pressens synpunkt sett det material som redovisas vid utfrågningarna i ut skotten gärna betraktat som gammal skåpmat och alltså journalistiskt täm ligen ointressant. Det nyhetsmässigt vikliga är i stället hur materialet frän utfrågningarna infogas i utskottens betänkanden, i majoritetsskrivningar och reservationer. Skulle utskottentillgodose tidningarnas krav på intressantare information från , vore denradikala lösningen alt helt öppna förhandlingarna för offentligheten. Då skulleocksä utfrågningarna framstå som meningsfyllda inslag i massmediernasbevakning av riksdagsarbelet. Men är inle något parti berett - det sadeockså - att öppna ulskottsdörrarna på så vid gavel för pressen ochövriga nyhetsmedier. Därför för man i stället göra så som gjordes iKU-majoritetens skrivning , nämligen ange elt program för ökadoffentlighet. Man pekade dä på atl faktamaterial som kommer in kan publiceraspä ett tidigt stadium, man pekade på alt presskonferenser kunde arrangeras i anslulningtill beslut som tilldrar sig speciellt intresse, och man pekade på en radinitiativ som innebär större öppenhet frän utskottens sida. Utredningenangående en allmän översyn av arbetsformer, som har behandlat de härfrågorna om information, ställer sig bakom delta och har arbetat förden saken. Jag förutsätter, såsom ocksä utskottet säger, att om sä befinneslämpligt kan utredningen angående en allmän översyn av arbetsformertill behandling ta upp frågan om den ökade öppenheten frän ochutskottens sida. Med denna motivering villjag yrka bifall till utskottets hemställan. HertBJÖRCK i (m): Hert i inledde sitt anförande med atl säga att hanbl. a. talade såsom journalist. Jag vet inte om är representativför den svenska journalistkåren, jag vet inte ens om han är representativ förden socialdemokratiska partipressen. Men jag har ändå en känsla av att detfinns gott om publicister i det här landet som inte delar hans uppfattning. Vihar ett läge här i där ett parti har suttit vid makten . Det partiet har därigenom haft monopol pä en slor del avförvaltningens tjänster när det gäller utredningskapacitet och liknande. Dettaleder naturiigtvis till en viss ensidighet i det politiska arbetet. Nog skulleväl möjlighet till offentliga utskottsutfrägningar leda lill alt vi fick enökad öppenhet och ett ökat intresse men också, herr talman, rent sakligt settstörre möjligheter att fö ett bra underlag för de beslut som vi skall falla iriksdagen. Det här har, herr talman, inte bara en informationsaspekt visavimassmedia och därigenom gentemot den allmänna opinionen i övrigt. Utfrågningarär någonting som inte bara kan göras av journalister ulan förvisso också avriksdagsmän. Jag har, hert talman, haft möjlighet att så sentsom följa tekniken vid offentliga utskottsutfrägningar i . Minbestämda uppfattning är alt de här utfrågningarna tillförde det politiskaarbetet något väsentligt som vi saknar i . Hert- iEskilstuna (s): i ansåg att jag här inte gav till känna någonuppfattning som var representativ för svenska journalister och publicister.Nej, de är individualister och därför vare det mig fjärran att försöka tala å deras vägnar i ettkollektiv. Men vad jag päpekade var, och det håller jag på, att frånjournalisternas synpunkt är det en rad andra frågor som är vida viktigare närdet gäller att hävda offentlighetsprincipen, nämligen att pä ett så tidigtstadium som möjligt fö information, alt kunna fö information direkt frånmyndigheterna och inte på omvägen över ett utskott och atl så snabbi sommöjligt kunna publicera detta material. Jag tror ocksä atl här kangöra en hel del genom att visa ökad öppenhet. När det gäller besluthar vi redan genom de bestämmelser som finns möjligheter att görautfrågningar, så att olika synpunkter kommer fram. Jagställer mig också frågande till första anförande, där han hävdadeatt man kunde ställa experterna lill svars genom riksdagsmännens frågor iutskottet. Det är en riskfylld sak! Menar då att experterna viddessa utfrågningar skall låta sina svar präglas av politiska värderingar? Jagtror att detta vore en olycklig ordning. Det är bättre att debatten förs direktmed statsråden, och det finns det möjligheter lill med värt system men inte meddet amerikanska. Nej,är det inte egentligen något annat hert eftersträvar, nämligen alt lekapä massmediernas gård, att överta och andra journalistersroll i programmen Pejling och KväUsöppet och förvandla till entummelplats för sådana utfrågningar? Då vill jag säga: Skomakare, bliv vid dinläst! Riksdagsmannen bör hålla sig till sitt jobb och inle leka pämassmediernas gård. Hert i (m): Det sistnämnda - "Skomakare, bliv vid din läst!" - var mycketintressant att höra frän en chefredaktör som verkar som riksdagsman. Vjär alla överens om att det finns en rad åtgärder som bör genomföras för attförbättra massmediernas arbetsmöjligheter. Men detla för inle innebära atl viskulle avstå frän alt ta ställning lill just denna fråga bara för att det råkarfinnas andra viktiga frägor. Det är inle alls pä det sättet, iEskilstuna, att utskotten skulle överta massmediernas arbetsuppgifter.Utskotten skall ha möjligheter att fråga ut personer som är av intresse bådeför utskotten och för massmedierna. Det är inte heller fråga om atl ställaexperterna till svars, utan om att fö reda på vad de anser i väsentliga frägor;det finns en olycklig tendens i svenskt samhällsliv att ansvariga myndigheterkryper bakom experter. Dä kan det vara bra både för och förmassmedierna att fö klart för sig vad experter. ;a verkligen anser i olikafrågor. Tillslut, herr lalman, tror jag att risken för att herrar och damer riksdagsledamöterskulle vilja leka är tämligen minimal. Vi är inte ute efteralt skapa någon form av skjutjärnsjournalistik eller bjuda på underhållning,utan vi vill fö fram fakta som kan hjälpa oss att fatta kloka beslut. i (s): I den sista meningen övergick moderaten hert i till att,såsom ofta sker från hans partis sida, moralisera över journalister och derasyrkeskunnande osv. Jag tycker att vi även behöver den journalistiska kontrollen.Journalister bör också fö tjäna som watch dögs, väktare och revisorer i det härsamhället, Hert behöver inte ironisera över deras prestationer på detsätt som han gjorde i sitt senaste anförande. Vadjag har hävdat, , är att om vi skall bibehålla utskotten med defunktioner som dessa enligt vår författning skall ha i beredningsarbetet,skall utfrågningarna ta sikte på atl ge informationer som underiättar att fallakloka beslul, som sedan redovisas i betänkanden och reservationer. leder därför logiskt till krav på offentlighet för helautskottsförhandlingen. Annars framstår inte utskottsutfrågningarna somintressanta och meningsfyllda. Det var den synpunkten jag framhöll; om manbehåller de nuvarande utskottsutfrägningarna och bara gör dessa offentligaframstår de som mycket harmlösa och oftast myckel ointressanta frånjournalistisk synpunkt. HerrBJÖRCK i (m): I den mån jag ironiserade över journalisterna är jag inte särskiltledsen för detla. Journalister har, åtminstone de fiesta, säkert sinne både förironi och humor. Tillslut vill jag ställa en fräga till i : Pä vad sättskulle offentliga utskottsutfrägningar minska pressens och andra massmediersmöjligheter atl sköta sin bevakningsuppgift i samhället? HerrSVENSSON i (s): De skulle inle på något sätt minska nyhetsmediernas möjligheter atlsköta sin bevakningsuppgift. Men jag tycker att inle har kunnatmotivera öppnandet av utskotlslokalerna såsom ett medel för alt görajournalisternas arbete i detta avseende meningsfyllt, och det är deninvändningen jag här har framfört. Man uppvärderar betydelsen av den härbevakningen alldeles groteskt. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskoitets hemställan, dels reservationen av herrBjörck i och fm , och förklarades den föna propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan hert i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller konslilulionsutskottets hemställan i betänkandet nr 47 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Reglerna om äktenskaplig börd Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Konstitutionsutskottetsbetänkanden Nr 48 med anledning av motion om åtgärder för ökadsamhällssolidaritet Nr 49 med anledning av motion om en utgåva av 1809 ärsregeringsform Nr 50 med anledning av motion angående tidsfristen för yttrandetill taxeringsmyndighet m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §14 Reglerna om äktenskaplig börd betänkande nr 27 i anledning av motion om en utredning rörandereglerna om äktenskaplig börd. Fm (): I den motion som behandlats av lagutskottet har vi tagit upp frågan omatt ett barn som fötts efter det atl modern fött äktenskapsskillnad kan bliantecknat som fött i hennes äktenskap även om det förflutit avsevärd tid sedanhon sammanbodde med sin förre man. Även om hon sammanbor med en ny manantecknas den förre mannen som far till barnet. Om hon däremot gifter om siginnan barnet föds antecknar folkbokföringsmyndigheten mannen i del senareäktenskapet som far till barnet. Vihar påpekat alt ingåendet av ett nytt äktenskap i delta avseende klartprioriteras framför den alll vanligare formen av sammanboende utan äktenskap.Enligl vär mening är det rimligt att så likvärdiga regler som möjligi gällermellan gifta och ogifta. Vi anser också att delta problem kan lösa relativtenkelt, nämligen genom att reglerna ändras så att barn som föds efter det atläklenskapsskillnadsdomen vunnit laga kraft alllid skall betraktas som bam föttutom äktenskap såvida inte modern ingått äktenskap, i vilket fall nuvaranderegler bör gälla. Om barnet betraktas som barn fött utom äktenskap har mannämligen möjlighet alt fastställa faderskapet på sedvanligt sätt. Om barnelsbiologiske far redan sammanbor med modern och är beredd att erkänna faderskapetbör inte samhället lägga hinder i vägen för att sä sker, vilket är förhållandeti nuläget. Denfråga vi tagit upp kan kanske synas liten och obetydlig. Men för de många somdrabbats av den nuvarande ordningen ter det sig knappast så. Ofta kommerbeskedet om atl barnet antecknats som barn till den förre äkta mannen som en chockför den nyblivna modern och den biologiske fadern. E)et kan inte heller ansestillfredsställande att den f d. äkta maken skall pådyvlas ett faderskap även idet fall där det står helt klart att han inte är far till barnet och tvingasvara med om ett domstolsförfarande. Det är ofta synneriigen svårt både attförklara och att försvara nuvarande ordning inför de berörda parterna. Föross motionärer är det naturiigtvis utomordentligt glädjande att lagutskottetanser nuvarande ordning otillfredsställande och tillstyrker motionen. Åtta avde nio hörda remissinstanserna har tillstyrkt att frågan om bördsreglerna blirföremål för översyn. Att jag trots denna välvilliga behandling tagit till ordaberor pä att jag vill understryka vikten av att frågan görs till föremål för ensnabb utredning och att förslaget fort kan komma pä bord. ansett att frågan om bördsreglerna i sin helhet bör överses kännerman sig kanske ängslig och undrar om det skall bli en utredningsprocedur somtar i anspråk. Enligt min mening bör del nämligen gå ganska snabbt attgöra nödvändiga justeringar i denna fråga, vilket också är synneriigenangeläget. Det är därför min förhoppning att Kungl, Maj:t i sina direktiv gören sådan prioritering av frågan om bönisregler när det gäller barn födda efterdet att äktenskapsskillnaden vunnit laga kraft att ett förslag till ändraderegler snabbt kan framläggas och bli föremål för beslut. Det skulle innebäraatt många nyblivna föräldrar slipper en ofta långdragen och förödmjukandeprocedur och att faderskapet blir riktigt fastställt frän början. Inte minstden viktiga frågan om barnets bästa skulle genom detta kunna lösas på ett föralla parter tillfredsställande sätt. Jag yrkar bifall till lagutskottetshemställan i betänkandet nr 27. Allmänegenpension m. m. Med detta anförande, i vilket fm ()instämde, var överiäggningen slutad. §15 Föredrogs lagutskottets betänkande nr 28 i anledning av motion om översyn avskuldebrevslagen m. m. §16 Allmän egenpension m. m. Föredrogssocjalförsäkringsutskotlels betänkande nr 24 i anledning av motioner om allmänegenpension m. m. I detta betänkandebehandlades motionerna 1974:153av m. fl. (fp) vari hemställts aU hos Kungl. Allmänegenpension m. m. Maj:l begärde förnyadöversyn och förslag till ändring av gällande regler för erhållande avänkepension i syfte att avskaffa inkomstprövningen för dem som blivit änkorföre . 1974:158av fm tredje vice talmannen m. fl. (fp) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t begärde utredning och förslag om allmän egenpensionenligl de riktlinjer som skisserats i motionen, 1974:206av herrar i Nennesholm (c) och i Skärstad (c) varihemställts alt i skrivelse till Kungl, Maj:t begärde förslag tillsådan ändring av lagen om allmän försäkring att äkta makar jämställdes iATP-hänseende, 1974:410av hertar () och Hyltander (fp) vari hemställts att lämplig, redantillsatt utredning genom tilläggsdirektiv fick i uppdrag atl lösa problemet medrättvis fördelning av ålderspensionen inom ATP mellan makar, 1974;675av fm () och fm Diesen (m) vari hemställts atl hos Kungl,Maj;t begärde utredning och förslag syftande till att änkor medfemtondelsreducerad pension skulle garanteras minst en hel änkepension frånfolkpensioneringen eller motsvarande belopp om de av arbetsmarknadsskäl ellerav andra rimliga orsaker ej kunde erhålla en inkomsl som med ett skäligt beloppöversteg en sådan hel pension, 1974:676av fm () och fm () vari hemställts atl hosKungl. Maj:t begärde utredning och förslag syftande till att frånskild kvinnaskulle erhålla rätt till änkepension under fömtsättning att hon lilldömtsunderhållsbidrag av mannen i äktenskapsskillnadsdom i enlighet med vad imotionen anförts, 1974:677av i Skärstad m. fl. (c) vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t begärde utredning av hemmafmarnas trygghetsfrågor ienlighet med de i motionen angivna riktlinjerna, 1974:678av herrar Josefson (c) och i (c) vari hemställts atlriksdagen hos Kungl. Maj:l begärde en snabb översyn av gällande regler förerhållande av änkepension i syfte atl eliminera de orättvisor som gällandebestämmelser innebar i de fall då makens död inträffat före , 1974:681av m. fl. (s) vari hemställts atl hos Kungl. Maj:tbegärde översyn av de bestämmelser som gällde pensioner ät efterlevande isyfte att ge lika villkor för män och kvinnor i det allmänna pensionsförsäkringssystemet, 1974:693 av fröken . (s), 1974:1296av fm Fredgardh m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:lbegärde förslag om ändrade bestämmelser, innebärande att eflerievandeskyddetgjordes neutralt i förhållande till kön samt 1974:1313av herrar Åkeriind (m) och () vari hemställts att hos Kungl.Maj:t begärde förslag till innevarande års riksdag, syftande till sådanaändringar i lagen om allmän försäkring att rätten till full änkepension frånfolkpensioneringen, då denna gmndades pä förekom- sten av barn, samt rättentill barntillägg frän folkpensioneringen, upphörde först då barnet uppnätt 18år i enlighet med vad i motionen anförts. 1. med anledning avföljande motioner, nämligen a) 1974:158, b) 1974:206, c) 1974:410, d) 1974:677, e) 1974:681, O 1974:1296, i skrivelse till Kungl.Maj:t begära att pensionsälderskommittén fick i uppdrag att utreda frågan omefterievnadspensionens framtida utformning, 2. avslå följandemotioner, nämligen a) 1974:153, b) 1974:675, c) 1974:676, d) 1974:678, e) 1974:693, O 1974:1313. Allmänegenpension m. m. 1. vid 2 a och d (inkomstprövning av änkepensioninom folkpensione ringen), 2 b (vidgad rätt till pension för vissa kvinnor med reducerad än kepension inom folkpensioneringen), 2 c (änkepension till frånskild kvinna inom ATP) och 2 f (änkepension och barntillägg frän folkpensioneringen) avherrar Ringaby (m) och () vilka ansett att utskottet under 2 a-doch f bort hemställa, atlriksdagen med anledning av molionema 1974:153,1974:675,1974:676, 1974:678 och1974:1313 i skrivelse lill Kungl. Maj:t skulle begära att pensionsälderskommitténfick i uppdrag att utreda de i motionerna aktualiserade frågorna, 2. vid 2 a och d (inkomstprövning av änkepensioninom folkpensione ringen) avherr Hyltander (fp) som ansett att utskottet under 2 a och d bort hemställa, attriksdagen med anledning av motionerna 1974:153 och 1974:678 i skrivelse tillKungl. Maj:t skulle begära att pensionsålderskommittén fick i uppdrag attutreda frågan om inkomstprövning av änkepension inom folkpensioneringen. Allmänegenpension m. m. Hert RINGABY (m): Våra pensionsförmåner är ju sedan gammalt elt myckel kärl ämne altmotionera i, och det har väckts otaliga motioner i dessa frägor , betänkande nr 24 har vi behandlat inte mindre äntolv motioner med olika förslag till ändringar i förmånssystemet på pensionssidan. Utskottetär enigt om all sex av ifrågavarande motioner skall överiämnas tillpensionsålderskommittén. Men det fanns som sagt tolv motioner, och vi moderateri ulskoliet anser att åtminstone ytteriigare fem av motionerna borde ha fåttfölja med till pensionsålderskommittén. Det gäller moderatmotionerna 675, 676och 1313, Vi anser också att motion 153 och centerpartiels motion678 skulle ha gått till pensionsälderskommittén, för de berör exakt sammaområde som de motioner vilka utskottet har överiämnal till kommittén. Det ärsamma eller i varje fall parallella frågeställningar, och de är likaintressanta som de problem som tagits upp i de andra motionerna. Vi finner deldärför egendomligt att utskottet har delat på den här motionshögen och baralåtit hälften gå till utredning. Motion676 av fm och fm , moderata samlingspartiet, tar upp fråganom pensionsrätt för frånskilda och dä i första hand pensionsrätt för dem somlilldömts underhällsbidrag vid skilsmässan. I och med alt de är tilldömdaunderhållsbidrag har det också erkänts att de har elt försörjningsproblem, ochdå tycker man kanske att detta också kunde lösas via änkepensioneringen. Motionen675 av fm och , moderata samlingspartiet, tar upp frågan omänkor med s. k. femtondelsreducerad pension, som alltså utgår . Motionärerna anser att i de fall dä vederbörande har svårigheter med sinförsörjning, av arbetsmarknadspolitiska eller andra orsaker, skulle helänkepension kunna utgå. Man kan väl säga att detta spörsmål ligger snubblandenära de frågor om en arbetslöshetsförsäkring som skall utredas - de har juanknytning till samma problem - men motionerna borde ändå ha fött gå med tillpensionsålderskommittén. Dentredje moderatmotionen, 1313 av herrar Åkeriind och , lar upp frågan omsärskilt barntUlägg inom folkpensioneringen. En änka med barn förett barntillägg och även ett tillägg till änkepensionen.