prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Tillslut, herr talman, kan man konstalera att vi i denna fråga som är sju ochett halvt år gammal, har ell fyrfaldigl frågeiecken: Vad har häni? Det gällerslällningsiagandei i en fråga där del måsle göras Regleringav försvarets transportflygningar for civila ändamål Behörighetsbestämmelserför ålderdomshemsföreståndare, m. m. en avvägning mellan å enasidan försvarels meranvändning av material och försvarets övningsbehov och äandra sidan behov av regler som omöjliggör en irriterande konkurrens på olikavillkor med det existerande civila flygel. Utskottet kan knappast göra mer ändel gjort, och jag hoppas att berörda departement skall uppfatta vårtbetänkande på rätt sätt och äntligen se lill att avsluta della ärende. Jag avser ialla fall all bevaka denna fråga. Överläggningenvar härmed slutad. §17 Föredrogs Försvarsutskottels belänkanden Nr29 med anledning av motion om kompletterande yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildningi anslutning lill rekryttjänsigöringen, m. m. Nr30 med anledning av moiion om en permanent sjukvårdsskola inom försvaret Kammarenbiföll vad ulskottel i dessa betänkanden hemställt. § 18 lk4ii')righetsbestänimeiser fiir ålderdomshemsföreståndare, rn. belänkande nr 36 i anledning av motioner ombehörighetsbestämmelser för älderdomshemsföreståndare och om planering avåldringsvärden. i (fp): 1 socialutskottets betänkande nr 36 behandlas bl. a. en moiion inlämnadav mig och . 1 motionen hemställer vi all hos Kungl.Maj:i anhåller om förslag lill de lagändringar som är erforderliga för altbehörighetsbestämmelser för ålderdomshemsföreståndare skall kunna utfärdas. Vigör delta av två skäl. Delförsta och viktigaste är att tjänsten såsom ålderdomshemsföre-siåndare är såviktig och ställer så stora krav på insikter och kunnande på vitt skildaområden saml på förståelse för och inlevelse i pensionärens situation. Det ärangeläget au de som skall svara för denna betydelsefulla uppgift har en god ochtill uppgiften anpassad utbildning. Detandra skälet är au de som har denna speciella utbildning skall i första handkomma i fråga lill ledigblivna tjänster. Det finns inte så få exempel på aupersoner, som har haft denna utbildning, har blivit förbigångna av andra, somhar saknat en sådan anpassad utbildning. mening bör motionen icke föranleda någon åtgärd. Jagbeklagar delta ställningstagande men noterar att ulskottel hävdar alt garantier ändåfinns för att befallningarna såsom älderdomshemsföreståndare besätts med"väl kvalificerad personal", som utskottet uttrycker det. Detåterstår all se om della också innebär att man i förslå hand och i denutsträckning som är möjlig anställer personal med för uppgiften avseddutbildning. Del är angelägel att den som söker sig till utbildning för en vissuppgift också finner all del ger meritvärde. Del är vikligl all de som siktarmot en sådan nyckelposition i samhället som del faktiskt innebär au varaålderdomshemsföreslåndare verkligen söker sig lill en utbildning, som ger godaförutsättningar för denna arbetsuppgift. Eftersomulskotlels sländpunklslagande är enhälligi harjag inie någol annal yrkande änutskottet men förutsätter att berörda myndigheter följer ulvecklingen på dettaområde och vakar över alt de ijänsier som del här gäller besälls med föruppgiften väl ulbildad personal. Överläggningenvar härmed sluiad. Nr 37 i anledning avmoiion angående individens okränkbarhel Nr 39 i anledning av propositionen1974:134 angående godkännande av vissa avtal med landstingskommunerna m. fl. ombidrag till psykiatrisk sjukvård. Kammarenbiföll vad ulskottel i dessa belänkanden hemställt. §20 Rundradio- och andra massmediefrågor Föredrogs kulturulskolleis belänkande nr 20 medanledning av motioner angående rundradio- och andra massmediefrågor. Idetta belänkande behandlades motionerna 1974:111 av m.fl. (m, c, fp), s. c, m), 1974:451 av (). 1974:723 av (). 1974:724 av herrJohansson i Skärstad m. fl. (c). 1974:725av i Skärslad m. fl. Rundradio- och andra massmediefrågor 1974:726 av m.fl. (m) vari hemslällts 1. all hos Kungl. Maj:t skulle anhålla allstaten med stöd av 19 i; i avtalet mellan och staten lät påkallaen oberoende utredning av huruvida i sin verksamhet brutit molavialets bestämmelser, och då främst 6 och 8 §§, 2. att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om enparlamentarisk utredning med uppgift all granska massmediernas ställning,funktion och finansiering med speciell vikt lagd vid den framtida utvecklingenpå etermedieområdel, 1974:733av hen Åkeriind (m), 1974:1016 av m. fi. (m) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om tillsättande av enopartisk kommission med uppgift alt 1. undersöka om programverksamhetöverensstämde med befinlliga föreskrifter i radiolagen och radioavtalel och iövrigt gällande program regler, 2. med beaktande av i molionen anförda synpunkter påavtalets innehåll framlägga förslag till nyll radioavtal, 1974; 1019 av m. fl. (vpk) varihemslällts alt beslutade att i skrivelse lill Kungl. Maj:t kräva auav Kungl. Maj:t utsedda representanter i styrelse (hälften -I-ordf) verkade för att lämnade , 1974:1022av m.fl. (c), 1974:1344 av fröken () och () vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde en parlamentariskutredning med uppgift att kartlägga medieutvecklingen och framlägga däravföranledda förslag med särskild inriktning på de nya medierna och derasbetydelse för kulturpoliiiken, 1974:1346av hei"r m.fl. (vpk), 1974:1347av m.fl. (fp). 1974:1357 av () och fru iredje vicetalmannen (), såvitt nu var i fråga, saml 1974:1359av herrar () och (). 1.att skulle avslå motionerna 1974:111, 1974:723, 1974:724, 1974:733,1974:1346 och 1974:1347, yrkande 2, sistnämnda moiion i vad gällde utrymme fördet ideella föreningslivet i dagens programutbud. 2. att skulle avslå motionen 1974:1022 omradionämnden, 3. att skulle avslå motionerna 1974:726,yrkande 1, och 1974:1016, yrkande 1, om utredning angående eventuelltavtalsbrott, 4. att skulle avslå molionen 1974:451 omutseende av ledamöter och suppleanter i styrelse, 5. all skulle avslå motionen 1974:1019 omSveriges Radios utträde ur , 6. att skulle avslå motionen 1974:1347,yrkande 1, om programråd vid , 7. att skulle avslå motionen 1974:1359 omljudradions sle-reosändningar, 8. att skulle avslå motionen 1974:166 omkompetens- och utbildningsfrågor inom , 9. att skulle avslå motionen 1974:725 omutredning angående inflytande- och organisationsformerna förrundradioverksamhelen, 10. att skulle avslå molionen 1974:1357,yrkande 2, om utredning angående rundradions organisation ochverksamhetsformer. 11. att skulle avslå motionen 1974:1016,yrkande 2, om förslag lill nyll radioavtal, 12. all skulle avslå molionen 1974:1347,yrkande 2, i vad gällde kommande förhandlingar angående nyll radioavtal, 13. all med anledning av molionen 1974:726,yrkande 2, som sin mening skulle ge lill känna för Kungl. Maj:i vad ulskolletanfört angående en helhetsbedömning av massmedieområdet, 14. all skulle avslå molionen 1974:1344 om enparlamen-larisk uiredning med uppgift all kartlägga medieulvecklingen m. m. I. beträffandefrågan huruvida brutit mot radioavtalet av i Agnas(m) och () som alt ulskottel under 3 bort hemställa, allriksdagen med bifall lill motionen 1974:726, yrkande 1. och med anledning avmotionen 1974:1016, yrkande 1, hos Kungl. Maj:i skulle anhålla att staten medstöd av 19 ij i avtalet mellan och Slalen lät påkalla enoberoende uiredning av huruvida i sin verksamhet brutit motavtalets bestämmelser, och då främst 6 och 2. beträffande frågan om uuräde urSvenska arbetsgivareföreningen iiv (vpk) som all utskottetunder 5 bort hemställa, allriksdagen med bifall till motionen 1974:1019 i skrivelse lill Kungl. Maj:tkrävde all de av Kungl. Maj:l ulsedda represenlanierna i Radiosslyrelse. ordföranden och halva anlalel ledamöler, verkade för allSveriges Radio lämnade . Rundradio-och andra massmedie-. 3.beträffande frågan om tillkallande av en parlamentarisk uiredning med uppgiftall kartlägga medieulvecklingen av herrar i Lane-Herrestad, ,i Ulfsbyn och saml fröken (samtliga c) som ansett allulskoiiel under 14 bort hemställa, attriksdagen med bifall till molionen 1974:1344 hos Kungl. Maj:l begärde enparlamentarisk utredning med uppgift all kartlägga medieulvecklingen ochframlägga därav föranledda förslag med särskild inriktning på de nya mediernaoch deras betydelse för kulturpolitiken. Till betänkandel hadefogats ett särskill yttrande av (). Fröken (): Kulturuiskolteis betänkande nr 20 är elt intressant dokument över denmediepolitik -eller skall vi säga brist på mediepolitik - som vi har förnärvarande. 1 ell och samma betänkande trängs en lång rad konkreta önskemål ifråga om programpolitik vid sidan av krav på att de medier somalltmer konkurrerar med etermedierna skall få ålminstone någon uppmärksamhet ikulturpolitiken. I en situation, då vi kan se all nya tekniker har skapatalternativ som blir alltmer konkurrenskraftiga, är det orimligt att koncentrerauppmärksamheten till eierområdei. De kuliurpoliiiska sirävandena måsie gällaockså aliernaiiven lill eierdislributionen. Dellaär, som jag ser det, herr lalman, den siora och vikliga frågan ikullurulskoilels belänkande. Deallernaiiv som del här gäller har skapals med de nya leknikerna au spela in,lagra och spela upp rörlig bild och ljud och förutsätter inte eierdistribution. Delfinns mänga system med olika tekniska lösningar som kan samlas in underbegreppet videogram. Videobanden har funnits en längre lid i Sverige.Videokassetisysiemen, i tvä huvudvarianter, breder ut sig påden svenska marknaden. Bildskivesysiem kommer att introduceras i Sverigetidigast , enligl vad som uppges från pro-ducenihäll. Bildskivanpåminnerom en LP-skiva. Den säljs med ett färdiginspelat program på mellan 10och 45 minuiers längd, och del spelas upp med hjälp av en särskild skivspelareoch en TV-apparal. Priset för en skivspelare kommer att vara ungefär delsammasom för en färg-TV-apparal. som dominerar videokassettmarknaden i säger man sig ha sålt2 500 uppspelningsapparater fram till del senasle . Till näslahalvårsskifte beräknar man ha sålt ytlerligare I 000 apparater. Priset på dessaapparater är . Konkur-renlsystemet, som har högre kvalitetoch pris, kan uppskattningsvis ha placerat ett tusental apparater på marknadenfram lill nästa halvårsskifte. Det systemet har ett annat användningsområde.Det inriktar sig främst på behoven i den högre uibildningen ochförelagsulbildningen. nad från bildskivesystemenförutsätter inte videokassetisysiemen för-producerat malerial. Den som har enuppspelningsapparai kan både spela in och spela av kassellmaierial.Inspelningen kan t. ex. göras direkl från TV-apparaien. Deför oss nu aktuella distributionsformerna är markdislribulion i form avförsäljning i öppna handeln och genom postbefordran av kassetter ochbildskivor. Överföring av bild och ljud över vanliga telekablar ochprogrambärande satelliter är distributionsformer som har mindre påträngandeaktualitet, och jag kommer inte all närmare gä in på de möjlighelerna. Siluaiionenpå kassetiområdet i värt land kan beskrivas så här. Vid millen av näsla ärkommer man sannoliki efter mindre än för-säljningsansirängningar au haförsålt 3 500 uppspelningsapparater för det dominerande kasseitsyslemei pä densvenska marknaden. Del är del syslem som rekommenderar, bl. a.för användning i bibliotek och skolor. 5 000 ä 10 000 uppspelningsapparater pämarknaden är det underlag man behöver för att dra i gäng försäljningen avfar-diginspelade kasseiiprogram. Inom ell par tre är kommer alltså med allsannolikhet den breda svenska konsumentmarknaden all böria bli attraktiv förprogramproducenterna. Del kan tilläggas att del redan finns ell femionialproducenlföretag i arbete med olika slag av programpro-duklion i värt land. FransenTRU-kommiliéns arbeie har de aktiva statliga insatserna bestått i denkorta och misslyckade historien med del statliga engagemanget i ettkasseitbolag tillsammans med KF och . Efter några turer haräganderätten nu gått över titt , och aktiviteterna tycks ligganere. Under dessa vikliga år, då slalen avvecklat sitt engagemang på områdei,hårde stora kommersiella företagen rustat sig till länderna med idéer,produktionsrätligheler, försäljnings-rätiigheter, färdiga programproduktioneroch, inte minst, ekonomiska resurser. Auvi märkt litet av dessa aktiviteter i vårt land beror pä att företagen intebedömt del som politiskt lämpligt all gå ut hårt pä den svenska marknaden, medtanke på de poliliska motåtgärder man dä skulle kunna utlösa. I stället liggerman lågt och avvakiar lill dess del finns ell större antaluppspelningsapparaier utspridda pä marknaden och efterfrågan på färdigaprogram. Inuläget är därför försäljningsargumentet pä kassellsidan möjligheterna att meduppspelningsapparalernas hjälp banda de svenska TV-pro-grammen. Några färdigaprogram bjuder man inte ul lill de enskilda hushållen. Men när man välmed draghjälp av möjlighelerna alt utnyttja programproduklionfåll ut ett tillräckligt antal uppspelningsapparater på marknaden, kommer manall. dra i gång den stora satsningen på förproducerade program. Naturligtvisblir det fråga om svenska programprodukiioner men framför allt program somproduceras av och för den inlernalionella marknaden. Rundradio- och andra massmediefrågor 5 proiokoll 1974. olika program kunnauppskaiias lill minsl femsiffriga tal. Jagskall pä kammarens bildskärm visa ett organisationsschema, som ger en bit avförklaringen lill de enorma resurser intressenterna förfogar över på programprodukiionssidan.Del är eii schema som beskriver det internationella samarbetet ochbolagsbildningarna för distribution och försäljning av videokassetter.Egentligen bör schemat korrigeras på ett par punkter. Sedan SvenskaTV-kassettakliebolaget lagts över på har man bytt namn lillAllmänna kassett . I schemat bör man också rita in en ny enhet,Scandinavian Video , som bildals av de skandinaviskaläromedelsproducenterna för all i någon mån vara en moiviki till de storagiganterna pä områdei. Påschemal finns i. ex. , och främsi då EBAV med inriktningpå att producera specialiserade program för t. ex. läromedelsmarknaden. 1 ettlilei längre perspekiiv - framöver -är det framför allt de storakonsumentmarknaderna man kommer alt intressera sig för. Vilka framtidsplanerman har framgår ju för övrigt av att Bonnierkoncernen köpt upp SvenskFilmindustri. Pressbyrågruppen finns också med pä schemat, och den har sittsärskilda intresse. Svenska Pressbyråns ambitioner, eller snarare brist päambitioner, pä del kuliurpoliiiska områdei känner vi väl lill. Av del kan viockså ana oss lill vilkel slags produklinnehåll man närmasl intresserar sig förpä bild-skive- och kasselifronien. Svenska Pressbyrån ingår tillsammans med sexandra företag från lika mänga länder i en grupp med väl utbyggdadistributionskedjor pä de stora breda konsumentmarknaderna. Delfranska förelaget i pressbyrågruppen, Librairie Hachetle, ingår också i den s.k. Europagruppen. I Europagruppen ingår, märk väl, ocksåEsselle-Bonniergruppen. Vidare har alla de övriga grupperna på schemal endirekl anknytning till Europagruppen med undanlag av ochläromedelsproducenternas enheter. Vadär det då jag vill visa med hjälp av det här diagrammet? Jo, del är att genomsamgående och samverkan finns del på både den svenska och europeiska marknaden- med förgreningar lill den amerikanska kon-linenien - en oligopolisliskiniressenidominans på kasseliområdet. Det är Europagruppen - med huvudkontoreti - som ger de stora möjlighelerna au producera och distribuera mängderav program i långa serier som kan spridas ul över hela den inlernalionellamarknaden lill låga priser. Lålmig ge ell annal exempel på vad för slags jälieprojekl som de verkligasiorproducenterna i branschen har i tankarna. Ett företag i som producerars. k. bakgrundsmusik-som man bl. a. dränker varuhusen med - uppges ha planer påalt med eti siori saielliisyslem sprida skval-musik lill 75 000 jordslalioneroch därmed få en bra täckning av hela den amerikanska marknaden. En endasiorproduceni har alliså sådana resurser lill sill förfogande all man kan gesig in på all rita upp planer för eii hell satellitsystem. Vi kan alltså vara hellförvissade om att programutbudet och pro- gramprodukiionsresursernai stor skala finns . Ulvecklingen av försäljningen avuppspelningsapparater på den svenska marknaden har jag redan berört. Vilkaslulsalser kan man dä dra av den medierevolulion som redan pågår omkring oss?Cenierledamöterna i ulskollet hävdar i reservaiionen 3 au del är angelägel allskyndsamma ålgärder vidias för all möia och siyra den av kommersiella iniressendominerade medierevolulion som pågår med hjälp av videogramieknikerna. Denfortgående ulvecklingen, bl. a. i fråga om leknisk slandardisering, del växandeanlalel uppspelningsapparaier på den svenska marknaden och del programulbudsom finns lillgängligi på den inlernalionella marknaden, siäller krav på samhälleligaställningstaganden inom en snar framlid i frågor med stor och principiellräckvidd. 1 synnerhet gäller della infiytandet över de nya medierna och derasbetydelse för de kuliurpoliiiska sirävandena. Vikräver från cenierns sida all en parlamentarisk utredning skall tillsättas föratt på ell samlat säll behandla hela della medieområde. kräver ell breiiangrepp och ingående överväganden. Jag ber au få yrka bifalllill cenierns reservation. Efterdel au molionen 1344 väcktes har del lillsalls utredningar för allbehandla speciella delområden på videogramomrädel. Di-rekiiven syftar främsilill ålgärder för all begränsa förekomsten av reklam i videogram och förhindraen ytlerligare förelagskoncentralion inom massmediebranschen. Denuppsplittringen och begränsningen lill delproblem anser vi olycklig omavsikten är att lägga grunden för de släll-ningsiaganden som myckel snartkommer att bli nödvändiga att göra. Utredningsarbetet i fråga om de nyamedierna bör därför läggas upp på annal sätt för alt ge ochregeringen ett bällre besluisunderiag. Inom ett fåtal är riskerar vi annars allställas inför elt utbud och en iniressenidominans som styrs av kommersiella -främsi multinationella - storföretag och hell överskuggar de kuliurpoliiiskasirävandena. Jagfinner del anmärkningsvärt alt man frän utskotlsmajoritelens sida inte med ettord har reagerat på de oroväckande förhållanden som las upp i motionen 1344. Ärdet så att den snabba utvecklingen på medieområdet gått majoriteten hellförbi? Någon meningsyttring över huvud taget i sakfrågan finns nämligen inte imajorilelsskrivningen. Möjligen skulle man kunna hitta en myckel försiktigantydan i utskottsskrivningen om all många av de. märk uttrycket, "problem"som aktualiserats ligger inom ramen för arbetet inom redan tillkalladeutredningar. Men då får man, herr talman, inte ha några stora krav påmeningsyttringar från utskott. Mankan fråga sig varför utskollsmajoritelen vägrar la upp sakfrågan. En annan sakär all socialdemokraterna inte ens, vare sig eller hösten, velaimedverka lill all molionen remiiieras så all ulskoiiel den vägen kunnal breddasill besluisunderiag. Frän socialdemokratiski håll har man skyfflal undanceniermolionen och skjulil i förgrunden en moderatmolion, som bl. a. tar uppfördelarna med eiableringsfrihel Rundradio- och andra massmediefrågor i etern och utmynnar i ettuLredningskrav om massmediernas ställning och funktion. Jag är väl medveten ombehovet av en mer samlad mediepolitik och all det är befogal med enframställning lill Kungl. Maj:i på den punklen. Men jag tycker ändå inte att vidär har fåll hela förklaringen lill socialdemokraternas märkliga agerande iutskottet. Hurskall då samhället framöver förhålla sig till de nya medierna? Jag tror att detär svårt att se konturerna av en sådan mediepolitik . För min del vill jagunderstryka au del vore en alltför låg ambitionsnivå att inrikta sig på enenkelspårig förbudspolitik. En del avarter kan vi komma lill rätta med denvägen, men del räcker inte. Uppspelningsapparaterna sprids redan på alla hålli vårt samhälle: i skolor, i förelag, hos myndigheter och i enskilda hushåll.Möjligheterna att förhindra all kasseiier och skivor produceras i landel ellertränger in över gränserna är små ulan konlrollåigärder av del mesl rigorösa slag.Del prisel skulle vi knappasl vara beredda au betala i vårt samhälle. Man måsleockså kunna påverka och styra ulvecklingen i stort. Den intressedominans somvi nu kan se som ell överhängande hot måsle brytas. Slappaskräpprodukler som rubriceras som underhållning, och produk-ler som för mereller mindre anonyma inlressens räkning söker påverka människors attityder,måste möta ett aktivt motstånd. Vad som fordras är samhällsinsatser också förall skapa resurser för en alternativ inriktning och användning av de nyakommunikationsmöjligheterna. Hen i (m): Kritiken mot program har under en följd av år varitintensiv och ständigt återkommande i olika sammanhang, inte minsl i den härkammaren. Kritiken har varit mångskiftande, innehållande bl. a.beskyllningar för politisk vinkling och krav på en allmän höjning avprogramkvalileten. Dessabåda saker har enligt mitt sätt all se ell samband. En stor del av de programsom vi upplever som tråkiga och valhänt gjorda är det hell enkelt därför au dehar producerats av människor som uppenbarligen inte haft ambitionen att göra urprofessionell synpunkt bra program. För dem har det varit viktigare att i ställetföra fram sill egel poliliska budskap och lufta personliga poliliskasländpunkler. Jagvill, herr lalman, redan här säga all jag anser del vara oriktigt all skäraalla producenter och alla program över en kam. Det finns de som är skickligaockså med internationella mätt mäii, och det sänds ofta program som ärberikande för tittaren eller lyssnaren ur många synpunkter. Debatten omvänslervridningen och de dåliga programmen får inte undanskymma det viktigafaktum au vi ändå har en lång rad för-näinligt gjorda, ja, jag skulle viljasäga mycket bra program. Menhälsan tiger som bekant ofta still, och det är därför naturligt att vi i ensådan här debatt mera uppehåller oss vid bristerna än vid förtjänsterna. Sålänge som vi har ett enda monopolföretag på eiermedie-sidan är denplats där vi bör och måsie diskuiera Jagtror mig kunna tala på många svenskars vägnar, alls inte bara moderater, närjag säger alt del finns ett utbrett missnöje med många av de program somsänds. är någol som man sländigi möier som riksdagsman. Den utformningsom har un-deriättar enligl min mening inte all vi fårprogram med kvaliiet och objektivitet. Nuarbetar emellertid en lång rad utredningar på detta område, och inom denärmaste åren kommer uppenbarligen betydande förändringar att äga rum inometermedierna. Frågorna är komplicerade och måste angripas med varsamhet.Utskottet har nöjt sig med all hänvisa lill det pågående utredningsarbetet ochavvakta dess resultat. Detta är förvisso klokt vad avser eventuellaorganisatoriska förändringar på områdei. Sålångt är jag alltså hell överens med utskottet. Däremot får inte de pågåendeutredningarna leda till att den offentliga debatten avstannar eller au manunderiåter att vidtaga ålgärder på programpolitikens område. Här går del inteatt bara vänta pä sillande utredningar. k. vänslervridningen har stått i centrum för kritiken. Att envänstervridning eller vänsterorientering förekommer torde de allra flestavara överens om, trots alt det är svårt att pä ett enkelt sätt definierabegreppet. Jag vill bara nämna att t. ex. personer med anknytning lillmassmedierna som och har pekat på della. Menvad är då egentligen vänslervridningen? Ja, enligt mitt sätt att se är del intebara program som innehåller en klar vänslerlendens genom uppläggning elleruttalanden. Del finns dessutom inom liksom också inommassmedierna i övrigt en mera besväriig och på säll och vis farligare form avvänstervridning. Denbestår hell enkell i att man underiåter att ta upp vissa problem eller t. ex.länder till kritisk belysning. Man ägnar med all rätt stor kritiskuppmärksamhet åt förhållandena i fascistiska länder medan man underlåter allpå samma sätt spegla motsvarande problem i kommunistiska länder.