prot · FX09143 · 1974-12-31 00:00:00 — Skattskyldighetenför stal och kommun Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTrobro begärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skatteulskottets hemställan i betänkandet nr 62punkten 2 såvitt avser skattskyldigheten för stat och kommun röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Punkten 2 i övrigt Utskottets hemställan bifölls. § 2 Ändring i tullagen Föredrogs skatteutskoitets betänkande nr 63 ianledning av Kungl. Maj;ts proposition 1974:180 med förslag lill lag om ändringi tullagen (1973:670), m. m. jämte motion. 1propositionen 1974:180 hade Kungl. Maj:l () fö- reslagit attanla vid propositionen fogade förslag lill 1. lag om ändring i tullagen (1973:670), 2. lag om ändring i lullförordningen (1973:979), 3. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 4. tag om ändring i förordningen (1956:545) omomsättningsskatt på motorfordon. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås att bestämmelser om förseningsavgift införs i tullagen för det fallatt tulldeklaration ej lämnas inom föreskriven tid. Förslagel upptar ocksåbestämmelser om ränta och restavgift på tullområdet. Vidare föreslåsförfattningsändringar så att restitution av eller befrielse från tull och skattför personbilar och motorcyklar skall kunna medges redan i och med att fordonenförs in i exporivagnsföneckning och utan alt fordonen har levererats i frihamn.Ändringarna i lullagen avses träda i kraft och de övrigaförslagen ." I delta sammanhang hade behandlats den medanledning av proposilionen väckta motionen 1974:1987 av herrar ()och () vari hemställts att skulle avslå vad somföreslagits i proposilionen 1974:180 angående förseningsavgift, ränta ochrestavgift på tullområdet. attriksdagen med avslag på motionen 1974:1987 och med bifall till propositionen1974:180 skulle anla vid propositionen fogade förslag lill 1. lag om ändring i tullagen (1973:670), 2. lag om ändring i tullförordningen (1973:979), 3. tag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 4. lag om ändring i förordningen(1956:545) om omsättningsskatt på motorfordon. Reservationhade avgivits av herrar i (m) och Träff (m) som ansett altutskottet bort hemställa, atlriksdagen med bifall till motionen 1974:1987 och med anledning av propositionen1974:180 skulle 1. avstå förslagel titt tag om ändring i lullagen(1973:670) 2. anla de vid propositionen fogade förslagen lill 1. lag om ändring i lullförordningen (1973:979), 2. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt med den ändringen atl 64 d § skulle behålla nuvarande lydelse, 3. lag om ändring i förordningen (1956:545) omomsättningsskatt på motorfordon. i (m): Fr. o. m. infördes ell system med hemtagningsrättför den större delen av det svenska näringslivet när det gäller införsel avvaror från andra, länder. Det här innebär att förtullningen inte sker förränefter anmälan från varumottagaren själv, som har att ombesörjatulldeklarationsuppgifterna. Detta gjordes dels för att underlätta arbetet förtullen, dels för att varumottagaren skulle kunna disponera varan fortare äntidigare. Detgamla systemet, som innebar att tullen skulle upprätta tulldeklaration,medförde inte sällan eftersläpningar som var lill nackdel för varumottagaren dådet ofta dröjde många dagar innan tullen fick tid atl befatta sig medbehandlingen. Detär inget tvivel om att del nuvarande systemet har fördelar både för tullen ochför näringslivet, men man måste ha klart för sig alt det var fråga omatt på näringslivet lägga en uppgift som hade varittullens, nämligen att tulldeklarera varorna vid införseln. Ingen kan gärnabegära alt detta skall fungera helt klanderfritt redan från början. Tullen harfiera decenniers erfarenhet och personalen har lång specialutbildning fördessa uppgifter som näringslivet nu får svara för. har det noterats att intealla företagare anmält för tullen inom den föreskrivna tiden, nämligen senasttorsdag i efter varans ankomst. Den största eftersläpningen haremellertid skett under semesiermånaden juli och i samband med , vilkeikan vara en förklaring. Nuär emellertid finansministern redan färdig att föreslå att en förseningsavgiftskall införas om inte alla dessa uppgifter sköts inom den föreskrivna liden. Vimoderater har i motioner, som också fullföljts i reservationen tillutskotlsbelänkandet, funnit att det är väl tidigt att nu vidta en sådan häråtgärd. Jag kan gärna vara med på att man senare kan ha anledning till någonform av reaktion för att se till atl förtullningen sköts pä bästa möjliga vis.Det förekommer nämligen ofta all handlingar inte står till förfogande; särskiltföreligger svårigheter atl få fram ursprungscertifikat, som har stor betydelseför vilken tull som skall betalas. När del gäller t. ex. till landet ankommandepostpaket räknas respittiden från den dag då paketet ankomststämplas hospostverket. Under t. ex. semestertiden eller i samband med långa blirdet därför stora svårigheter för många varumottagare att klaraförlullningsanmälningen inom föreskriven lid. Särskilda personer måste dåavdelas för att sköta om förlullnings-anmälningar. Motdenna bakgrund finner vi inte anledning att redan nu föreskriva så stränga strafföesiämmelsersom ulskotlsmajorileten vill införa. Man borde ha kunnat tillämpa en någotlängre inkörningstid än vad som förutsatts. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till den reservation somfogats vid ulskotteis belänkande. Som framgår avutskottets belänkande innebär gällande lullag, som antogs av förra åretsriksdag, bl. a. att ett nytt hemtagningssystem i förening med ettdeklarationsförfarande införts, avsett att möjliggöra för importörerna attsnabbare än tidigare fä disponera över importgodset. 1 propositionen framläggsnu förslag, som avser att motverka vissa olägenheter med del nya systemet. a. ett ränte-och avgiftssystem som liknar det som gäller förövriga delar av skatteuppbörden. reservation som fogats vid betänkandet - i hartidigare redogjort för och yrkat bifall lill den - framhålls bl. a. auförslagel om införande av förseningsavgift, respitränta och restavgift är enonödigt drastisk åtgärd. Reservanterna anför fortsättningsvis atl dedeklarationsförseningar som uppkommit inte enbart beror på försummelser frånimportörer eller deras ombud utan i lika hög grad beror på de lokalatullmyndigheterna. Motdetta anför utskottsmajoriteien att eftergift bör medges om eventuellaförseningar beror pä tullmyndigheternas åtgöranden. Utskotlsmajoritetenframhåller vidare att de nya bestämmelserna under initialskedet bör tillämpasgeneröst - det vill jag särskilt betona, - och au del ärangelägel att fortsatta ansträngningar vidtas för att bemästra åberopadesvårigheter . Även detta har berörts av . Beträffandeförseningsavgiftens storlek ansluter sig utskottet till departementschefensförslag att denna avgift bör utgå med . De åtgärder som i övrigtförestås avseende ränte- och restavgifier innebär i huvudsak att samma reglertillämpas som gäller för den övriga skalleuppbörden. Med dessa få ord ber jag att få yrka bifall titt skalleutskoltetsförslag i dess helhet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergav på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarMagnusson i och Träff, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller skatteutskottels hemställan i betänkandet nr 63 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar i och Träff. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 266 Nej - 48 Nr57 i anledning av proposilionen 1974:128 med förstag titt akiie-fondslag, m. m.jämte motion Nr64 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:181 med förslag omskatteregler för aktiefonder, m. m. jämte motion Nr31 med anledning av proposilionen 1974:170 angående utgifter pä tilläggsstat riksstaten för /75 inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde Nr32 med anledning av propositionen 1974:170 angående utgifter på tilläggssiat Ilill riksstaten för /75 inom handelsdepartementetsverksamhetsområde såvitt gäller ekonomiskt försvar Nr33 med anledning av moiion angående värnpliktsutbildningen inomGöteborgsregionen Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. belänkande nr 34 med anledning av propositionen 1974:135angående vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret jämte motioner. (c): I proposition 1974:135 angående vissa organisationsfrågor m. m. rörandeförsvaret berörs bl. a. fredsorganisationen pä . Departementschefenanser i princip alt verksamheten där bör ledas av en chef I bakgrunden finnsfrågan om ett framtida sammanförande av arméförbanden i lill ett s. k.storförband, ganska komplicerade mark-anskaffningsärenden m. m. En hel delskulle givetvis vara att säga om detta, men eftersom dessa frågor inle avgörsnu - bl. a. pågår en förnyad översyn av markanskaffningsfrågorna - avstår jagför närvarande från att gå in på Visbyproblemaliken. 1motionen 1992, undertecknad av representanter för fyra riksdagspartier, tasemellertid upp frågor om Gotlands kustartilleriförsvar i Fårösund.Departementschefen är inte nu beredd att föreslå någon ändring när det gällerkustartilleriförsvarets mobiliserings- och förvaltningsansvar. Inte heller dådet gäller den operativa verksamheten eller i fråga om utbildningens bedrivandeföreslås några ändrade lydnadsförhållanden eller ändringar i övrigt. Slutligställning i dessa frågor bör enligt propositionen tas först när ytterligareunderlag föreligger beträffande främst de sysselsättningspolitiskakonsekvenserna för samhälle av en ändring i kustarlilleriförsvaretsställning. Avsikten är att överbefälhavaren i nära samverkan med företrädareför de lokala intressena på skall ta fram erforderiigi underlag. Departemenischefenberör här en för hela och speciellt naturligtvis för norra medFärö och samhälle ytterst väsentlig fråga. har detfastslagits atl vi även då det gäller försvarets lokaliserings- ochorganisationsfrågor bör ta regionalpoliiiska hänsyn. Jag vill erinra ombeslutet atl förlägga ett nytt fredsförband lill . Från densynpunkten skulle det med skäl kunna, hävdas att det, dådet gäller Golland,över huvud inte skulle ifrågakomma åtgärder som medför neddragningar påpersonalsidan. Så långt vill jag emellertid inte gå. Inte minst av ekonomiskaskäl måste rationaliserings-åtgärder vidtas över hela vårt tand. Men då detgäller finns det inga marginaler alt ta av. Sysselsättningsläget pånorra och i samhället , där ca 800 av loialt t 200invånare direkt eller indirekt är beroende av KA 3 för sin utkomst, ärsynnerligen pressat. Till detta kommer atl den civila och den militära sektorni är så starkt integrerade med varandra att även små förändringar påden militära sidan har återverkningar på den civila servicenivån. Och - somförsvarsutskottet säger i sitt betänkande nr 34 - samhället som sådant haravgörande betydelse för norra befolkning. 1motionen 1992 påpekas an Gotlands kustartilleriförsvar varit föremål för upprepade rationaliseringar och organisationsgranskningaroch befinner sig under omställning till ny organisation. Medanledning härav kan det ifrågasättas om inle en förnyad utredning angåendeförbandet kunde anstå till dess att or-gansiationen för arméförbanden i Visbyinom den av försvarsministern föreslagna femårsperioden har fastställts. Viharemellenid inget yrkande i denna del, men vi framställer ett önskemål. Omen förnyad utredning ändå anses böra komma lill stånd inom den nämnda tiden,föreslår vi att denna i första hand inriktas på att granska vilka ytterligareorgan, verksamheter m. m. som kan överföras till KA 3 för att trygga en godutbildning för de värnpliktiga och för all trygga samhället . Utskottethar inte bifallit moiionens yrkande men siarkt understrukitsysselsättningsaspekterna. Utskotiet skriver: "Möjligheterna för statenalt genom försvarets eller annan verksamhet bidra till en ökad syssel- sättning i området börundersökas närmare. att Kungl, Maj:tallvariigt strävar efter att trygga sysselsättningen i Få rösund -- ," ]kombination med departementschefens mening att överbefälhavaren skall ta framerforderiigi underlag för här berörda frågors bedömande i nära samverkan med delokala intressena pä -jag förutsätter här att ävenpersonalorganisationerna räknas in bland de lokala intressena - anser jag attförsvarsutskottets positiva skrivningar är till fyllest. Jag kan därför avståfrån att yrka bifall till motionen och har därmed intet annat yrkande änulskoltet. Fredsorganisatio -nen på HerrPETERSSON i Gäddvik (m): Det betänkande från försvarsutskottet som vi nu behandlar omfattar treavsnitt. i Stenkyrka har helt uppehållit sig vid del som gällerfredsorganisationen på . Viär, som sagt, i försvarsutskottet medvetna om att ochsärskilt norra med är mycket känsligt för nedgång isysselsättningstillfällena. Därför har utskottet enhälligt uttalat som svar påden fyrpartimotion har talat om och talat för att viförutsätter att Kungl. Maj;i allvarligt strävar efter att tryggasysselsättningen i . Deandra avsnitten i betänkandet berör fredsorganisationen i ochsammanslagning av försvarsområdesstaber och fredsförband inom armén m. m. Deförändringar som följer av proposilionen 135 och föreliggande betänkande berörmånga anställda inom försvaret i lägre regional och lokal instans. Som framgårav betänkandet beräknas antalet civilanslällda minska med ca 700 som endirekiföljd av föreslagen omorganisation. Behovet av extra personal beräknasminska med 400 ä 500 genom s. k. vardagsrationalisering ochambitionssänkningar. Därtill beräknas utbildningsverksamheten kunnatillföras bortåt 300 militära och civilmilitära tjänstemän, som harvarit sysselsatta inom stabs-och förvaltningsorganisationen. Antalet berördaanställda inom försvaret är naturligtvis mångfaldigt större. Försvarsministernhar sagt att personalminskningen bör ske utan friställningar och främstgenomföras i samband med naturliga avgångar och i förening med en effektivomplaceringsverksamhet. Trots det finns det en stor oro hos många anställdainom försvaret och också bland andra på de orter där försvarets verksamhet harstor betydelse för bygdens liv. Utskotiet är dock enigt om atl i nuvarandeekonomiska läge för del miliiära försvaret ansluta sig till propositionensförslag. Jag vill uttrycka förhoppningen au de föreslagnaorganisationsförändringarna skall kunna genomföras med bibehållen positivinställning bland berörd personal. Frulalman, jag yrkar bifall titt utskoitets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i della betänkande hemställt. Föredrogs kuliurutskotieis betänkande nr 22 med anledning av pro- --------------- positionen1974:170 i vad avser anslag på tilläggsstat I för budgeläre't Huvudmannaska- 1974/75 till kulturändamål. ochlandsbibliotek Kammaren biföll vad utskottet i detta belänkandehemställt. § 6 Huvudmannaskapet för vissa stifts- och landsbibDiotek Föredrogskulturulskottets betänkande nr 23 med anledning av proposilionen 1974:137angående ändrat huvudmannaskap för stifts- och landsbiblioteken i ,, och jämte moiion. "Böcker harsina öden." Det ordet aktualiseras genom det beslut nu går altfalla om ändrat huvudmannaskap för de fyra gamla stifts- och landsbibtioieken,dvs. de ytterst värdefulla biblioteken i några av våra äldsta stifts- ochskolstäder. Detförstag titt avtal som upprättats av statens förhandlingsnämnd efteröverläggningar med berörda kommuner ger vid handen att man har fäst störstavseende vid frågan ur administrativ och ekonomisk synpunkt. Det är givetvis iviss mån berättigat, men enligl min mening borde statens omsorg också ha gälltden kulturella aspekten på de stora och dyrbara samlingar som man nu jämtedonationer och andra titt biblioteken hörande gåvomedel överlåter i kommunensägo. Den avlämnande parlens iniresse borde ju vara att på allt sätt försöka förframtiden trygga sina nuvarande samlingars orubbade bestånd. Enparagraf som inrymmer villkoret att samlingarna inte får skingras borde här hainfogals av den avlämnande parten. Den mottagande kommunen däremot kanknappast tänkas la upp den frågan. remissvar har kungl. och vädjat om uppdragande avriktlinjer för samlingarnas förvaring, vård och bevarande innan överlåtelsesker, dock hell förgäves. Tyvärrkan jag inle dela kulturulskottets optimistiska tolkning av det framlida läget.Att oppositionen utgår från att verksamheten i fortsättningen skall bedrivaspå samma sätt som är ju att appellera till en ambition som givetvis ärden övertagande kommunens. Menvanskligare kan det länkas bli med de gamla handskrifis-och boksamlingarna. Hurstor roll spelar det en bil in på 2000-talei all en departementschef i sinproposition skriver att han "förutsätter alt splittring av samlingarnaundviks"? Märk uttrycket "undviks". Om kommunens nämnd i enframlid finner all en fotostat, en mikrofilm, kan ersätta originalet av en viden försäljning högst inkomstbringande handskrift, vad finns då att åberopa?Inte ett ord i avtalet mellan staten och kommunen berör en sådansituation. Del är här som jag önskar att skulle ha uttalat sinbestämda mening om samlingarnas sammanhållande i samband med godkännandet avöverlåtandet. Del innebär inte någon bristande tilltro till en kommun alt enavlämnande part vill ha klara garantier för sin dyrbara och traditionsrikaegendoms framtid. "Böckerhar sina öden", fru talman. Jag kan mot ett enhälligt utskott inleframställa något yrkande, jag kan bara uttala min livliga förhoppning att denframlida utvecklingen skall visa all kulturutskottei och departementschefenhar rätt i sin glada framtidssyn och att min motion skall visa sig varaframsprungen ur en i längden överfiödig omsorg om ett unikt och dyrbartmaterial, samlat av dem som önskat och kunnat hålla detsvenska kulturarbetet levande. "Böckerhar sina öden." Jag hoppas ivrigt atl del ändrade huvudmannaskapet ocksåi fortsättningen skall kunna skapa goda öden för de gamla stifts- ochlandsbibliotekens samlingar. I delta anförande instämde herrar iVikmanshyttan (c), i (c), Wachlmeister i (m),i (c) och (). Huvudmannaskapetför vissa stlfts-och landsbibliotek iLane-Herrestad (c): När talar om all böcker har sina öden har hon givetvisrätt, och vi hoppas också atl kommunerna skall känna ansvar när de nu får ta överhuvudmannaskapet. Delär enligt proposilionen fullt klart att ändringen av huvudmannaskapet i ochför sig inle innebär någon splittring av boksamlingarna utan all äganderättenlill respektive samling förs över till vederbörande kommun, och enligt avtalskall det ske den . FruÅsbrink har motionerat om att skulle uttala all samlingarna i dessabibliotek inte skall få skingras. Såsom här har sagt delarutskottet departementschefens uppfattning att det är av stor betydelse attsamlingarna kan behållas och göras tillgängliga på respektive orter. Därmed harvi markerat vår uppfatining atl dessa samlingar skall förvaltas under ansvaroch inte spridas åt olika häll. FruÅsbrink är emellertid inte nöjd härmed. Här inträder emellertid staten som denena av två parter i en civilrättslig uppgörelse. Villkoren är fastslagna i ettavtal. Det skulle se egendomligt ut om den ena av de två parterna vid sidan avavtalet gjorde ett sådant uttalande som önskar, etl uttalande somskulle vara bindande förden andra parten, inte bara moraliskt utan ocksåjuridiskt bindande, så till vida atl det skulle kunna godtas vid endomstolsprövning. Vikan göra det tankeexperimentet att någon av de kommuner, med vilka statenträffat avtal i den här frågan, utan att yrka på ändring av avtalstexten,skulle göra etl uttalande med anspråk på att binda sin motpart, dvs. staten.När ell avtal träffas är ju två parter inblandade. Utskottet har i den härsituationen ställt sig bakom departements- Huvudmannaskapetför vissa stifts-och landsbibliotek Det har inteheller motionerats om att avtalet skulle kompletteras med förbud motsplittring. Egentligen hade ulskoltet två saker att välja på. Den ena var atlbegära att avtalet inte skulle godkännas , utan att nya förhandlingar skuttetas upp. En paragraf om att de här samlingarna inte fick splittras skulle i såfall ha tagils med i avtalet. Den andra var att understryka vaddepartementschefen sagt. Vi har gått på den senare linjen och trodde att fruÅsbrink skulle bli nöjd med detta, eftersom hon inte begärt alt förhandlingaråter skulle upptas. Förslagetatt skulle göra ett för den andra parten bindande uttalande harutskottet inle ansett sig kunna tillstyrka, eftersom man antingen får godta delträffade avtalet eller avstå från del och i så fall uppta nya förhandlingar.Något förslag om atl inte godtaga avtalet har emellertid inte framställts. Jag ber att få yrka bifalltill kulturutskottets hemställan. Jag barakonstaterar att del med all tydlighet framgår av kulturulskottets ordförandesinlägg att några garantier icke har kunnat skapas. Avtalet har tillkommit underlidspress, liksom så mycket annal i samhället av , och del har uppgivitsatt det varit omöjligt atl i avtalet få in några garantier för att samlingarnainte får skingras. Något annat, som jag i mitt första inlägg också beklagade,är att man har sett på avtalet bara som en ekonomisk och administrativ, menicke dessutom som en kulturell fråga. Alt kommunen skulle ha ändrat avtalet harförts på tal för biblioteks del, men den upplysning som har getts är attdet enda som kunde tilläggas var ett bekräftande på inställning ifrågan. Jaghar icke framställt något yrkande, men jag beklagar att avtalet fän dennautformning. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c); har ju här refererat vad som har förevarit underförhandlingarnas gång, men jag vill ändå säga alt vi inom utskottet har varithell överens om att ställa oss bakom departementschefens uttalande, som jagnog tycker är rätt starkt. får man lita till kommunerna och deras förmågaatt svara för huvudmannaskapet. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Underlättande förvissa handikappade att ta del av Nr 143 Radios programutbud den Föredrogs kulturutskotieisbetänkande nr 24 med anledning av mo- tioner om underlättandeför vissa handikappade att ta del av Underlättande för Radios programutbud. att ta del av I delta betänkande behandlades motionerna SverigesRadios programutbud1974:291 av herrar i Fatköping (c) och i Skärstad (c), 1974:445 av i Fatköping (c) och fruFrtenkel (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj;t skulle anhålla omskyndsam utredning inom om införande av textremsor till TV-programav olika slag med hänsyn till de döva och hörselskadade saml att härförerforderliga anslag via statsbudgeten ställdes till förfogandesamt 1974:721av m. fi. (vpk). 1. att skulle avslåmotionen 1974:291, 2. atl skulle avslå motionen 1974:445, 3. alt skulle avslåmotionen 1974:721. i (c): Vid olika lillfällen har i framförts önskemål om att i störreutsträckning än vad som sker förse TV-programmen med textremsa för alttillmötesgå de hörselskadades intresse. Visseriigen har förbätiring skett genomau de textade programutbuden ökat - och delta vill jag hälsa medtillfredsställelse - men dock kan det konstateras att förhållandena är långtifrån tillfredsställande. Avden anledningen har jag tillsammans med väckt motionen 445 där vianhåller om skyndsam utredning inom om införande av textremsorlill TV-program av olika slag med hänsyn till de döva och hörselskadade samtatt härför erforderliga anslag via statsbudgeten ställs till SverigesRadio/TV:s förfogande.