prot · FX0960 · 1974-12-31 00:00:00 — Sedan vUl jag fråga talesmannen för utskottet: Eftersom ninu skriver som ni gör i betänkandet, finns det någon garanti för att de problemsom tagits upp i motionen kommer att behandlas? Kan ni garantera det? Jag anseratt ni inte kan göra det. Det finns skrivet på papperet, men arbetsgruppenkommer inte att ta upp de ekonomiska frågor som nämns i betänkandet. Därförkommer jag att rösta på reservationen 1. den 17 aprU 1974 Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 18 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat; Ja - 277 Nej - 30 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara , med övervägande ja besvarad. Skolans inre arbete m. m. i begärt votering upplästes och godkändes föUandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottetshemställan ibetänkandet nr 18 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föUande resultat: § 18 Skolans inre arbete m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 1 1 medanledning av motioner angående skolans inre arbete m. m. Det är möjligt att de av kammarens ledamötersom är representanter i ställer sig frågande införrubriceringen av betänkande nr 11. "Skolans inrearbete" har i , enligt vad som hittUls publicerats, i aUthögre grad kommit att omfatta organisatoriska frågor, låt vara med pedagogiskbakgrund, medan läroplansfrågoma och deras betydelse för skolans måluppfyllelsetydligen anses vara av mindre vikt för skolans funktion. har emeUertid valt att också behandlaläroplansfrågor under mbriken skolans inre arbete. Detta tror jag ärnödvändigt. Att regeringens utbildningspolitik skjutit över målet när detgäller att fullföUa läroplanema blir för aUt tydligare. Det enavittnet efter det andra stiger fram och delger fakta inte bara om de dåligakunskaperna utan också om stigande svårigheter för skolans sociala fostran. har i sitt betänkande nr 11 gjort ettviktigt ställningstagande i punkten 8. fick de borgerligapartierna igenom ett uttalande med innebörd att , närkursplanernas anvisningar och kommentarer ses över, bör tUlmäta de praktiskamomenten i skolundervisningen ökad betydelse. föreslår utskottet direkt attSÖ i ett antal högstadieskolor bör pröva en ökning av de praktiska momenten.Detta kan ske genom att timplanema modifieras eller genom att man ger deskoltrötta elevema möjlighet till en utökad praktisk yrkesorientering än vad som är möjligt med den s. k. jämkade studiegången. Detta är ett krav som moderata samlingspartiet år efter årfört fram. Vi har nämligen inte trott att socialdemokratemas skolpolitik i sin teoretiskajämUkhetsiver skuUe lyckas få alla elever att uppleva den helt integreradestudiegången positivt. Erfarenheten har också visat att vi haft rätt. Kravetatt varje elev skall erbjudas en utbUdning efter egna förutsättningar harhittills åsidosatts. Man har inte velat erkänna att skUlnader finns iförutsättningar. Från elevernas sida har man reagerat med stigande otUlåtenfrånvaro, sjunkande trivsel och ovUja att följa undervisningen. Att detta i sintur haft negativa konsekvenser för mer teoretiskt inriktade elever ärsjälvklart. har utskottet tagit två steg på väg mot att erkänna denolikhet som förr eller senare måste accepteras även av socialdemokratiskautbildningspolitiker. Vi finner detta glädjande men vUl ändå säga, attfortfarande har skolan brister som omöjliggör för åtskUliga elever att få denutbUdning hans eller hennes fömtsättningar borde berättiga till. Inom olika områden pågår en verksamhet som resultat avförslag inte minst från moderata samlingspartiet. Jag vUl då först erinra omSIA som väl äntligen skall låta täckelset faUa och visa vad man kommit framtill. Situationen är sådan att förhåUandena i våra skolor på många håll roparefter åtgärder, åtgärder som tar upp och helst också skall lösa helaproblemkomplexet med skolans ställning i samhället, byggnadernas utformning,antalet elever i skolor och klasser och undervisningens organisation. Men av stort intresse är också det s. k. ,dvs. projekt för målbestämning och utvärdering. Här är detmig veterligen första gången vi fått i gång verksamhet som tar sikte på attbestämma vad elevema egentligen skaU kunna. Från moderata samlingspartiet harvi åtskilliga gånger betonat kvaUtetskraven i undervisningen och i kvalitetinräknat också kunskaperna. Från socialdemokratiskt håll fick skolan under herrCarlssons statsrådstid en inriktning mot enbart sociala faktorer där enförbättring ännu inte är skönjbar och som innebar ett åsidosättande avkunskapskravet ibland ett förnekande av dess betydelse. Kanske är slut , kanske har man upptäckt attdessa ungdomar, som lämnar skolan och inte kan skriva svenska därför att dealdrig behövt lära sig det, som aldrig lärt sig räkna därför att den nyamatematiken varit för teoretisk, och som inte kan böja ett verb på främmandespråk därför att de inte vet vad verb är, är handikappade när det gäller vidareutbUdningoch sysselsättning på en alltmer hårdnande arbetsmarknad. Och först sätterman i gång och undersöker vilka baskunskaper som fordras inte bara fordrasutan som varje elev har rätt att få inhämta även om det innebär att för vissaelever krävs. Vi kan också konstatera att man i vissmån böriar gå ifrån den nya matematiken, att man åter har infört de tvåspråkigagrammatikoma och att grammatikundervisningen får en allt större del avsvenskundervisningen i skolan. Vi kommer från moderata samlingspartiet att med spänningse fram mot resultatet från men förbehåller oss rätten att då havåra egna uppfattningar om vad baskunskaper innebär. TUl betänkandet finns fogat ett särskUt yttrande från herrNordstrandh och mig. Också detta särskilda yttrande tar upp en läroplansfrå- Skolans inre arbete m. m. Skolans inre arbete m. m. Utvecklingeni världen går fort, och skolfolk upplever ibland med förtvivlan hur nya ämnen,nya forskningsrön eller t. o. m. helt nya områden kräver plats på dagensskolschema; trafikundervisning i lågstadiet, bamavård och hemkunskap aUt längrened i åldrarna. Hemkunskapen å sin sida stäUer nya krav på kunskaper ochundervisning i ekonomi, samlevnadsfrågor, praktikverksamhet osv. Den praktiskaverksamheten med slöjd i olika former bör också ge utrymme för ökad integreringmellan olika ämnen. Dramatiken bör exempelvis inte ses isolerad frän andra merpraktiska aktiviteter Moderata samlingspartiet har i en partimotion betonatsvårigheten med den nuvarande stelbenta uppläggningen och föreslår i ställetatt ett gemensamt praktiskt-teoretiskt ämnespaket skall komma till stånd. Atten sådan samordning bUr verkUghet är vår förhoppning. Skolan måstei en helt annan grad dela upp sin undervisning i olika fält, därkommunUcationsämnena med sina krav på goda basfärdigheter skall fungera paraUelltmed orienteringsämnen och praktisk verksamhet. Vi förutsätter i vårt särskildayttrande att har uppmärksamheten riktad på detta. Under detta anförande övertog herrandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrJOHANSSON i Skärstad (c): Den fråga vi nu behandlar och som gällerskolans inre arbete är av så stor vikt att den egentligen skuUe ha belysts meden seriös debatt, under vUken vi gmndligt fått ta upp dessa förhåUanden. Avolika anledningar vet vi att vi undviker detta. Man brukar använda bilden att när en röd lampa lyser ärdet något som inte fungerar som det skall. På skolans område har en röd lampalyst . I börian vUle många inte erkänna detta, men efter påtryckningarfrån olika håll förstod beslutande myndigheter att det var allvar, och dåtUlsattes . Men därmed slutade inte den röda lampan att lysa. skallSIA komma med förslag tUl åtgärder för att eliminera problemen på skolansområde. Jag vet inte hur många som tror att den röda lampan skall sluta attlysa i och med detta. Dagens situation på skolans område medför att vi allamåste vara aktiva och hjälpas åt för att komma tUl rätta med de problem vibrottas med. Man kan söka efter orsakerna på många områden. Man kan ha olikauppfattningar om vad det är som åstadkommer problemen. Jag har tUlsammans mednågra medmotionärer tagit upp frågan om social fostran. Vi anseratt det är ett område där man inte varit nog uppmärksam. I årets motion har jagockså tagit upp andra frågor, men jag skall just nu bara hålla mig tUl den omsocial fostran. Skolan har uppfattats som ett instmment för attvidareutveckla och befästa ett demokratiskt samhälle och demokratinslivsformer, ocU stora förhoppningar har i det hänseendet fästs vid skolansuppgift. Hemmet ser på skolan som ett komplement. De föräldrar som vill ge sinabarn det bästa för livet jag tror att detta gäller de flesta föräldrar -förväntar att skolan skall komplettera hemmets fostran och hjälpa elevema ideras All grundläggande fostran sker i hemmet. Detta utesluteremellertid inte att skolan har en personliglietsutvecklande roU. De ungatillbringar en förhållandevis stor del av sina uppväxtår i skolan och sättertUl mycken tid på resor till och från skolan. Enligt läroplanen har skolan till uppgift att utvecklaviljan tUl gott samarbete med andra, att grundlägga goda arbetsvanor, att läraaktning för varje slag av väl utfört arbete, att skapa förståelse för degmpper, som har särskUda problem i samhället, att vänja tUl hjälpsamhet, attfrämja tolerans och respekt för andras uppfattningar. Vidare skall elevema blimedvetna om innebörden av begrepp som rättvisa, ärlighet, hänsyn och toleransoch om konsekvensen av brott mot lagar och föreskrifter. Elevema måste blimedvetna om att de genom sitt sätt att vara påverkar utvecklingen och den egnamiljön i positiv eUer negativ riktning. Skolans sociala fostran kan ske indirekt genom det sättvarpå skolarbetet bedrivs och samvaron inom skolan försiggår eller direkt iform av undervisning. Frågor som gäUer skolans övergripande mål bör medvetetbehandlas i undervisningen i de ämnen som lämpar sig för detta, och strävan attomsätta dessa mål i praktiken bör utmärka det dagliga arbetet och den dagligasamvaron i skolan. Detta bör starkare framhåUas i den gmndläggande utbUdningenav lärare och i lärarfortbUd-ningen. Det finns ingen motsättning mellan kunskapsmeddelande ochsocial fostran. Ökas skolans sociala fostran, ökas skolans möjUgheter attmeddela kunskaper. Omvänt kommer skolans sociala fostran att öka, om skolanskunskapsförmedlande roll stryks under. Skolan bör klarare definiera sin rolloch sina uppgifter. Om skolans ambitioner är diffusa och dess roll oklar, blirelevemas roll likaledes oklar, vUket bidrar till att skolarbetet upplevs sommindre meningsfullt. Demokratin som samhällsform och livsform ger den störstafriheten, ställer de största kraven och lägger det största ansvaret påindividerna. Demokratin är ingen fuUkomlig samhällsform; den behöver utvecklasmen också skyddas eftersom den har många fiender. Demokratin står och fallermed karaktären hos de individer som bär upp den. Det förblir därför en avskolans mest avgörande uppgifter att utveckla och förstärka de egenskaper sombygger upp demokratin. Själva ordet fostran har inte den plats i läroplanen förgrundskolan som det borde ha. Det uttrycks i stäUet med en formulering som"personlighetsutveckling". Men personlighetsutveckling förutsätterfostran. Med fostran menar vi inte något som hindrar eleverna i derasutveckling utan något som hjälper och vägleder dem. Är orsaken tUl att ordetfostran tagits bort, att vi tvekar om rätten och möjligheten att fostra inomskolan, eller vet vi inte vad vi skall fostra tUl? Har vi inga höga mål attvisa ungdomarna mot? Vi är ju medvetna om att vad ungdomarna kräver och behöverär sådana spelregler för den mänskliga samlevnaden som måste gälla alla. Begreppet objektivitet i undervisningen sätts oftaliktydigt med neutralitet, att inte ta ställning, att inte stå för en värderingeller en uppfattning. Men läroplanen har bestämt uttalade värderingar somskolan skaU stå för. Klart uttrycks den grundläggande värderingen i följande den 17 aprU 1974 Skolans inre arbete m. m. den 17 aprU 1974 Skolans inre arbete m. m. anvisning:"Att väcka respekt för sanning och rätt, för människans egenvärde, förmänniskolivets integritet är en huvuduppgift." En neutral håUning frånskolans sida är en omöjlighet. Också den som är neutral påverkar genom sinneutrala hållning och idealiserar med eller mot sin vilja en passivåskådarmentalitet. Eftersom det inom olika områden av undervisningen rådertveksamhet, behöver det klargöras vilka grundläggande värderingar skolan stårför. Sådana värderingar som att man inte skall stjäla, inte röra andrasegendom, inte vandalisera, inte skolka och ljuga osv. är gmndläggandevärderingar som skolan skall delge ungdomarna och som vi säkert kan få enhundraprocentig anslutning tUl. Människans samvete måste utvecklas för att reagera. Det ärviktigt att de som utformar skolan inte avhänder ungdomen dennaväsentliga undervisning. Detta berör inte minst sexual- och samlevnadsundervisningen.Det ingår i analysen av demokratin inom ämnet samhäUskunskap. Det hämtarväsentligt material från i religionskunskapsundervisningen. Det gäUerskolans gmndläggande håUning och behandling av eleverna. Man kan inte det ärjag medveten om genom lagstiftning forma karaktärer, men man kan genomundervisningens innehåll och personligt föredöme främja de ungaskaraktärsutveckling. skuUe jag vilja säga: Vi kan förändra ramen, denyttre fysiska mUjön, men vi måste komma tUl det inre, det avgörande målet förvår fostran. Vi väntar med spänning på vad dehandplockade experterna och företrädarna för olika ansvarsområden inom vårtlands undervisning gemensamt kommit fram tUl. Men om skolans inre arbete integår innanför lärarnas kavajer och elevemas täckjackor har vi missat detavgörandet. FruEKELUND (c): Vårt industrialiserade samhälle medomfattande och snabb teknisk utveckling stäUer stora krav på utbildning.Samtidigt skänker det också möjUgheter, inte minst ekonomiska, till en bredareoch djupare grundutbildning för ungdomar från alla samhällskategorier. och vår nuvarande gymnasieskola har växt framsom resultat av ett ökat kunskapsbehov och kraven på möjligheter atttUlfredsställa detta. I princip är alla överens om värdet av de ökademöjligheter tUl kunskapsinhämtande som de nämnda skolformerna ger utsätts emellertid vår skola, specielltgrundskolan, stundom för ganska hård kritik. 1 en del fall kan kritiken varaberättigad, och konstmktiv sådan bör kunna leda tiU förbättringar. Skolan måstenämligen, lUcsom samhället i övrigt, utvecklas. Det är dock viktigt attutvecklingen sker i så lugn takt att man undviker att ute på de olikaskolenheterna skapa en känsla av oro och osäkerhet inför det man sysslar med.En sådan osäkerhetskänsla påverkar arbetsresultatet i negativ riktning. Det är bland annat på två punkter som vårnuvarande grundskola har utsatts för kritik från såväl elever som lärare ochföräldrar: skolenheternas storlek och prioriteringen i Lgr 69 av de teoretiskaämnena. Jag vUl här något beröra dessa båda frågor. De haraktualiserats i motioner bl. a. från centerhåU såväl som vid tidigareriksdagar, i motionen 460 när det gäller den första frågan och i motionen1035 när det gäUer den andra frågan. TUlgängliga undersökningar visar att både elever ochlärare upplever mera trivsel i mindre skolor och att målen för skolansverksamhet uppnås lättare i mindre skolor än i större. Skolanläggningarnasutformning och flera andra faktorer har också en stor betydelse. Men tendensenär klar: skolor som ger lärare och elever en känsla av anonymitet upplevs somotrivsamma. Skolstorlekens betydelse för arbetsmUjön har hittUls i många faUinte uppmärksammats tUlräckligt i skolplaneringen. Ekonomiska och skolorganisatoriskaskäl har måhända fått dominera alltför starkt då det gäUt att bestämma skolomasstorlek. anser emellertid att denstorskoledebatt som förts när det gäller såväl gmndskole- somgymnasienivå har gett ett visst resultat. Sålunda har SÖ i sin skriftutfärdat rekommendationer där man angett ett högstaelevantal för alla stadier på gmndskolan och även när det gäUer gymnasiet, ochinget hindrar numera att högstadieskolor om tre eller fyra paralleUer byggs. Idet län jag representerar län - undervisas aveleverna på högstadiet i fyrparallelliga eUer mindre skolor. En vissomsvängning har alltså redan skett tUl förmån för mindre skolanläggningar, ochdet har försports att har för avsikt att komma med material om skolstorlekoch skolmiljö. Denna utveckling har möjliggjorts bl. a. genom Lgr 69. Lgr69 har aUtså vissa fördelar framför läroplan. Men den har ocksååtminstone en, ofta framhåUen, nackdel. Den saknar i stor utsträckning inslagav praktiska ämnen. Detta blir särskUt märkbart i ett industrialiserat ochcentraliserat samhäUe där utvecklande av praktiska kunskaper och färdigheterinte naturligt kan anknytas tUl det dagliga livet. riksdag beslöt att ge Kungl. Maj:t i uppdrag attvidta åtgärder för bättre balans mellan teori och praktik på grundskolanshögstadium. Några påtagliga resultat av detta tUlkännagivande har ännu intekunnat noteras. Från många utgångspunkter vore det värdefuUt om allaelever kunde beredas kontinuerlig kontakt med arbetslivet genom ett aktivtdeltagande i detsamma. I centermotionen 1035 tUl årets riksdag framhåUsangelägenheten av att skolstyrelse får bedriva försök med ändrad timplan föratt man skall kunna åstadkomma ökade praktiska inslag i undervisningen. var i sitt anförande inne på en nästanlUcalydande motion. Hon nämnde då också försök med praktisk yrkesorientering iform av ett kontinuerligt deltagande i arbetslivet. Vi föreslåratt eleverna iårskurs nio får delta i arbetslivet, måhända i utbyte motfritt valt arbete och vissa timmar i samhäUsorienterande ämnen. Även möjligheten till förlängd pryo för elever, som harsvårt att finna sig tUl rätta i skolan men trivs på arbetsplatsen, kan nämnas. 1 vår motion framhåUs också vikten av attförsöksverksamheten får komma till stånd /75, eftersom 1972års läroplans- Skolans inre arbete m. m. 7 protokoll 1974. Skolans inre arbete m. m. översyntar sin tid. Utskottet säger att värdefuUa erfarenheter bör kunnaerhåUas och komma den pågående läroplansöversynen tiU godo, om ett antalhögstadieskolor på försök får pröva en ökning av de praktiska inslagen iundervisningen. Ett altemativ bör därvid kunna vara som nämns i motionen 1035 att modifiera timplanen så att praktiskt intresserade elever får del av ensådan ökning. En annan typ av försöksverksamhet bör kunna avse de eleversom i annat fall inte skuUe fuUfölja sista årskursen eller skulle ha medgivitsjämkad studiegång. Försöket bör i detta alternativ utformas som ett program meden utökad praktisk yrkesorientering än som är möjlig.Skolan skall härvid föUa elevernas arbete och studier. Även andra försök medbreddad yrkesorientering är givetvis tänkbara. Utskottet föreslår att som sin mening ger Kungl.Maj:t till känna vad utskottet med anledning av motionema 1028, yrkandet I,samt motionema 1035 och 1378, yrkandena A, B a och Be, anfört beträffandeförsöksverksamhet med praktiska inslag på högstadium. Jag ber med det sagda att få yrka bifall tUlutskottets hemstäUan på samtliga punkter. FrökenHÖRLEN (fp): presenterade folkpartUedaren ettprogram för skolpolitiken, vars krav kan sammanfattas i fyra punkter: Görskolgången menmgsfuU för aUa elever. Förbättraarbetsmiljön i skolan för elever och lärare. Ge skolan större frihet. Stärkfärdighetsträningen i skolan. I årets motion 1378 har dessa tankar följts upp i konkretaförslag. Vi begär där bl. a. att kommuner och enskUda skolenheter skall gesstörre frihet att pröva nya arbetsformer och organisationsmodeller. Vi önskaren brett upplagd försöksverksamhet, avseende nya former för kontakt mellanskola och arbetsliv, mindre undervisningsgrupper, samverkan meUan förskola ochlågstadium, ökad valfrihet för eleverna i årskurs nio i gmndskolan osv. Utskottet har på några punkter givit uttryck för enpositiv viUerikt-ning i enlighet med motionens syfte. Så finner utskottet t.ex. "det mycket naturligt att en samverkan meUan lågstadium och förskolaväxer fram och vidareutvecklas" och uttalar sig också för att en ökning avde praktiska inslagen i undervisningen prövas. I stort sett hänvisar emellertid utskottet tUl resultatetav den pågående utredningen om skolans inre arbete som väntas avgesitt slutbetänkande. Det finns anledning förmoda att en del av de önskemål viframför i vår motion sammanfaller med de förslag kommer framtUl. Av den anledningen har vi nöjt oss med den skrivning utskottet enats om.Skulle resultatet av emellertid inte fylla de förhoppningar vinu stäUer på den, förbehåller vi oss rätten att återkomma i de sammanhang detdå kan bli aktuellt. Jag vUl aUtså, herr talman, yrka bifaU tillutbUdningsutskottets hemstäUan i betänkandet nr 11. Jag har ingen anledning att nu dra upp enskolpolitisk debatt, eftersom utbUdningsutskottets betänkande är enhälligt. Detre senaste talarna har alla direkt anslutit sig tUl utskottsbetänkandet ochbara framfört vissa personliga synpunkter, mot vUka jag inte har någrainvändningar att resa. Men jag skaU, herr talman, ta upp tUl litet närmare granskning. väljer ofta den metoden i debatten att sättai gång en fantastisk kritUc av den socialdemokratiska skolpolitiken, även om deutskottsbetänkanden vi diskuterar är enhäUiga med namn under. Detär en märklig metod, och den tillämpade fm också. Hon talade omhur eländigt aUting egentligen är. Om damerna och herrarna gör sig besväret attläsa den motion som talade om, så skall ni finna att den är engnällig Htania över hur dåligt ställt det är i det svenska utbUdningsväsendet. Egentligen är det förvånansvärt att nu medsitt namn StäUer sig bakom utbildningsutskottets betänkande på den här punkten,men det kan hända att det finns en förklaring. Fm sade nämligen i sittanförande att nu har socialdemokraterna ändrat sig och tagit upp den moderatautbildningspolitiken. Det ger mig anledning att kort granska denna politik. Det som varit utmärkande för moderata samlingspartietsskolpolitik har ju varit, som alla vet, att försöka skapa en skola som ger densom av olika anledningar har lättast för sig de största möjligheterna att kommafram, med offrande av de ungdomar som har det svårast. har intevelat vara med om den samlade skola som skall ge alla ungdomar precis sammachans inom utbUdningsväsendet. Mina damer och herrar! Det här utskottsbetänkandet ärhistoriskt därigenom att även moderata samlingspartiets ledamöter i utskottethar skrivit under det som står på s. 10 i betänkandet, nämUgen att man utgårfrån den grundläggande förutsättningen att alla elever skall få en likvärdigstudiegång. Den sammanhåUna gmndskolan ligger fast; det konstateras ibetänkandet. Den utvidgade försöksverksamhet som utskottet nu rekommenderarinnebär inget avsteg från att hålla samman högstadium. Närmoderatema ansluter sig tUl det här kravet, är det utomordentligt viktigt attnotera att det är inte socialdemokraterna och de andra som närmar sigmoderatema, utan det är tvärtom så att man från moderata samlingspartiets sidanu ansluter sig till vad som har enat den stora majoriteten avledamöterna i riksdag. Vi rekommenderar en försöksverksamhet med ökade inslag avpraktiska aktiviteter.