prot · FX0987 · 1974-12-31 00:00:00 — Vad övriga motionsyrkanden beträffar anser utskottet attde särskilda åtgärder som föreslagits i motionerna liksom förändringarna iövergångstidens längd nu saknar den aktualitet som de hade , detta pågrund av det gemensamma förslaget om en utredning rörande denna särskildaföretagsform. Vad slutligen angår det lånförbud som infördes ochi vilket vissa uppmjukningar sedan skedde på grund av att utskottet begagnadesin initiativrätt, så har vi inför utskottet haft föredragningar avrepresentanter för näringslivet, och utskottet säger att de synpunkter somdessa näringslivets företrädare då framförde till utskottet är betydligt mervittsyftande och fordrar en genomgripande ändring av förbudsreglerna. Utskottetanser sig därför sakna tillräckligt underlag för att med begagnande av sininitiativrätt nu föreslå lagändringar för att tillgodose de framfördaönskemålen. Utskottet förutsätter emellertid att Kungl. Maj;t med uppmärksamhetföljer utvecklingen på detta speciella område samt att de förslag och synpunktersom framförts eller kan komma att framföras av näringsUvet blir föremål föröverväganden i samband med arbetet på en ny aktiebolagslagstiftning. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill den vid lagutskottets betänkande nr 19 fogade reservationen. I allt övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan. HerrLIDGARD (m): Som redan framhållit hanteradevi frågan om ändringar i aktiebolagslagen, ochvid båda tillfällena var vi på den borgerliga sidan överens om vissaståndpunkter. Vi var sålunda ense om att det föreföll som om detbehövdes en särskild bolagslagstiftning för att tillgodose mindre företagsbehov av en lämplig associationsform. Vi var också eniga om att under sådana omständigheterborde det anstå med en höjning av aktiekapitalet från till etthögre belopp. Det var första gången vi hanterade det ärendet. varvi ense om att den då beslutade höjningen från 5 000 till 50 000 borde ändrastill . Det rådde vidare enighet pä oppositionssidan om att viskulle verka för att de existerande aktiebolag, som ville fortsätta att fungerasom aktiebolag, på ett eller annat sätt skulle få hjälp med att höja sittkapital till det fastställda högre beloppet. Slutligen skall jag nämna att det också fanns en sak somvi inte var överens om på oppositionssidan. Vi moderater företrädde pä denpunkten uppfattningen att de förbud som införts för aktieägare,styrelseledamöter och anställda att låna pengar så att säga ur sitt eget bolagvar litet för stränga. Alla dessa frågor har på ett eller annat sätt på nyttaktualiserats vid årets riksdag. Låt mig börja med frågan om dekapitaltillskott som behövs för att de bolag som befinner sig på 5000-kronorsnivån skall komma upp .till den högre nivån. Vi inomoppositionen har inte tyckt att vi behövtfullfölja det önskemålet . Men jag vill understryka att vi inte haravskrivit det. Detta är helt beroende av hur det går med kravet som alla iutskottet är ense om på en särskild lagstiftning för mindre företag. Får viinte en sådan, blir det naturligtvis nödvändigt att på nytt fundera över hur viskall kunna räcka en del mindre företag en hjälpande hand. Men jag hoppas ochtror att vi i utskottet samfällt har uttryckt oss så bestämt om nödvändighetenav en utredning om en ny bolagsform för mindre företag att en sådan utredningockså kommer till stånd. I så fall kan den här frågan få falla. Så tänkte jag, herr talman, säga några ord om länerätten.Som sade observerade vi i utskottet medan vi arbetade medaktiebolagslagstiftningen att näringslivets organisationer inte var riktigtnöjda med den inskränkning som vi lagstiftat om när det gällde lånerätten. Manmenade t. o. m. att bestämmelserna var så snäva att det var till direkt skadaför företagen. Eftersom vi hade tid inbjöd vi, som också nämnde,organisationerna tiU en s. k. hearing. Det var många värdefulla synpunkter,både för och emot, som vi fick ta del av under den diskussionen. Men vi blevfaktiskt inte så övertygade - inte den gången i varje fall av näringslivetsargumentering att vi tyckte oss kunna ta ett initiativ i denna fråga. Vi harbett Kungl. Maj:t ha uppmärksamheten riktad på förhåUandet och framlägga deförslag som erfarenheterna kan motivera. Men låt mig i detta sammanhang nämna att vi på denstudieresa, som talade om, hade kontakt med det danskahandelsministeriet, och där sade man rent ut när vi diskuterade lånerätten hade bedömt de vidgade möjligheter som där finns att låna pengar ur sitteget bolag som en ren fördel; man ansåg denna vidgade lånerätt vara till nytta.Det kan kanske ge anledning att ta del av de synpunkter man har och deerfarenheter man gjort på danskt håll. Därmed, herr talman, har jag kommit in på den utflykt tillDanmark som vi företog . Det var verkligen en studieresa som direkt ochomedelbart gav oss erfarenheter för behandlingen av det ärende vi hade före.Jag tror att många av oss fick nyttiga intryck; men jag kanske bara skall talaför mig själv. Jag kom för egen del underfund med att aktiebolagsstiftningenhar viktiga både nordiska och internationella aspekter. skall vinaturligtvis inte okritiskt falla för sådana där nyförvärvade kunskaper detskall man vara försiktig med. Och dessutom är aktiebolagslagen till övervägandedelen en nationell lagstiftning, som skall lösa inhemska problem. I reservationen har vi rätt ingående diskuteratförhållandena inom den gemensamma marknaden och den uppfattning som därföreligger om aktiebolagens utformning. Alldeles oavsett vad man har föruppfattning om anslutning eller inte anslutning till den gemensamma marknadenkommer vi inte ifrån att vårt näringsliv, vår handel och vår industri är såpass internationaliserad att det är ganska fördelaktigt om våra partner ute ivärlden när de träffar någon som företräder ett aktiebolag - vet ungefär vadför företagsform som vederbörande representerar. Det är bra att vi vet attreglerna för våra aktiebolag rätt nära sammanfaller med reglerna på andra hållinom den sfär där vi kanske mest handlar och Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. umgås; detär bra att de vet att ett aktiebolag är av en viss storlek, att aktiekapitaletinte är alldeles obetydligt, att där finns en ganska omfattanderevisionsverksamhet, offentlig insyn i och kontroll av vad som förekommer. Äandra sidan är det också bra att de, när det kommer någon företrädare för ettmindre företag som jag hoppas skall kunna arbeta efter en mer begränsadbolagslagstiftning - vet vad det innebär när man har med denna typ av företagatt göra. Dess bättre är vi tydligen en liten bit på väg när vi i utskottet äreniga om att begära en utredning i detta ärende. Jag vill avslutningsvis säga att det innanvi står inför en omfattande associationslagstiftningmed stora principiella nyheter, där vi alltså kommer att se vissa förändringari förhållande till den nuvarande aktiebolagslagen finns en viss anledning atti dag fundera på hur man i a-waktan på detta skall förfara med aktiekapitaletsstorlek, eller kanske man skall säga den lägsta nivån för aktiekapitalet.Antingen skall man sänka det till de som vi har talat omoch föreslagit eller låta det ligga kvar oförändrat på en hög nivå - en nivåsom onekligen är för hög mot bakgrund av att aktiebolagslagen åtminstone ännunågra år skall tillgodose även de mindre bolagens behov. Dagens 50 000 kronorär väsentligt mer än vad som gäller överallt utomlands för den mindreföretagsverksamhet som bedrivs i den typ av bolag som här taladeom. Jag tycker att den gräns man i andra europeiska länder har för de företagen i , 20 000 mark i och iDanmark borde ge oss en liten tankeställare. De beloppen har man alltså idessa länder ansett vara en rimlig nivå för de mindre företagen, och det tyckerjag att man bör ta hänsyn till. Man skall inte i onödan belasta företagsamheten- och framför allt inte belasta den i en sådan omfattning att företagaren självkanske tycker att han inte har behov av det högre aktiekapital som det är frågaom. Vi vet allesammans att vi har vissa besvär med att få tillstånd nyetableringar i vårt land och att nyetableringar har stor betydelse förvår ekonomiska situation. Jag tycker därför att vi skall göra allt vad vi kanför att främja ett nyföretagande, och det gör vi bäst om vi inte gör tröskeln förhög på det här området. Jag viU avslutningsvis säga att jag heltinstämmer i de yrkanden som har framfört. Både utskottsordföranden ochherr har beskärmat sig över att tre partier var med på reservationeni fjol men att det bara är två, men de glömmer, eller underlåter nogsamtatt tala om, att förutsättningarna är helt olika. Som det har framgått av vadsom har sagts har vi nu blivit eniga i utskottet om att vi skall ha enutredning som skall arbeta för att få fram en ny företagsform, lämplig för demindre och medelstora företagen. Det kravet fick vi nämligen inte igenom . Eftersom vi inte fick igenom det, fanns det skäl för oss att vidhålla attaktiekapitalet skulle sänkas till , men eftersom vi har fåttigenom det kravet , finns det nu inte den minstamotivering för kravet på sänkning av aktiekapitalet. Vidare bör beaktas att hade enpartimotion om sänkning av aktiekapitalet, vilket icke har i år.Detta kan ju vara värt att uppmärksamma av dem som är angelägna om att varapartilojala. Jag skall bara helt kortfattat säga några ord, herrtalman, om reservationen, som jag anser har tillkommit av rent taktiska skäloch inte av sakliga skäl. Jag- har redan berört det förhållandet att de sakligaskälen helt saknas. Vi har vunnit vad vi länge har strävat efter,nämligen att få en utredning om tillskapandet av företagsformer, lämpliga förmindre och medelstora företag. Det är inom parentes sagt, herr talman, ettkonkret bevis på att den här fungerar bra även från oppositionenssynpunkt sett, eftersom den är arbetsduglig även sett ur oppositionens synvinkel.Nu får vi igenom sådana yrkanden som vi länge förgäves strävat efter att fåigenom. Vad vi vunnit ärjust att vi skall få en ny företagsform som är lämpligför mindre och medelstora företag. Därmed är, som jag sade, motiveringenför en sänkning av aktiekapitalet helt borta, i synnerhet som det inte varlängre sedan än som vi beslöt att höja det. En sådan ryckighet kanju inte befrämja riksdagsarbetet. Vi startade med . höjde vigränsen till . vill reservanterna att vi skall sänkaaktiekapitalet till , och när vi sedan får en ny företagsform blirvi nog alla eniga om att vi skall höja det till . Att leka berg-och dalbana på det viset kan man visserligen göra, men inte i riksdagsarbetet,tycker jag. Sedan är det också märkligt att reservanterna säger attnär detta utredningsresultat föreligger, då finns det förutsättningar attbedöma vid vilken gräns man skall sätta aktiekapitalet. Det säger reservanternasjälva! Reservanterna lämnar alltså i sin reservation ett mycket gott argumentför att man inte nu bör göra denna bedömning, utan att man bör göra denbedömningen först när det föreligger förutsättningar för den. Det skulle varaintressant att få höra en förklaring från reservanterna till att de slaktar sinegen reservation på det sättet för det är ju egentligen vad de gör. De sägerfaktiskt uttryckligen att det nu inte är någon lämplig tidpunkt att göra denbedömningen, utan den lämpliga tidpunkten är när det skyndsamt framtagnautredningsresultatet föreligger. Jag instämmer helt i det: det är helt rätt!Därmed är er reservation egentligen helt borta ur ett allvarligt resonemang. Jag yrkaralltså, herr talrnan, bifall till utskottets hemställan. Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. HerrANDERSSON i (s): Utskottets ordförande, , har isitt inlägg redogjort för utskottets behandling av frågan i dess helhet, varförjag kan koncentrera mig till den reservation som finns fogad vid betänkandet.Men innan jag går närmare in på den några få ord om bakgrunden. Vi kan konstatera att antalet aktiebolag har ökat mycketsnabbt inte minst , att vi har omkring 125000 aktiebolag i , att endast omkring hälften av dessa driver rörelseoch betalar lön till anställda och att av aktiebolagen Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. utgörs avenmans- eller fåmansbolag. Om vi då tittar statistiskt på hur bolagen har växti antal kan vi först konstatera att 1960 fanns ca 44 000 registreradeaktiebolag. Men registrerades över 11 000, 1971 över 13 000 och 1972över 18 000 nya aktiebolag. Den tidigare minimigränsen för aktiekapitalet på 5 000kronor har gällt - ända sedan slutet på1800-talet. Mot den bakgrunden var det helt naturligt att statsmakternatillsatte en utredning för översyn av hela aktiebolagslagstiftningen och bröt ut vissa frågor som fördes fram till , bl. a.frågan om minimikapitalet för aktiebolag. beslöt då att minimikapitalet skuUe vara 50 000kronor. Bakom det låg framförda synpunkter från många remissinstanser, bl. Det fanns motioner då som ville hålla kvarminimikapitalet vid ett lägre belopp, nämligen . De motionerna haråterkommit . Dessa motionsyrkanden innebär ingenting annat än att man ,1974, vill riva upp det beslut som fattade för nästan jämnt ett årsedan. Visserligen är varje riksdag suverän, men det här är väl ändå att gånågot för långt. När vi nu också kan konstatera att lagutskottet är enigt isitt förslag om en föratsättningslös utredning skuUe ett bifall tillmotionerna på dessa punkter innebära att vi skulle riva upp 1973 årsriksdagsbeslut, fatta ett nytt beslut och sedan pröva hela denna fråga pånytt , när utredningens förslag är klara att presenteras förriksdagen och här behandlas. Jag kan inte inse att en sådan behandlingsordning skullekunna gynna företagen i deras planering. Med den våldsamma ökningen av antaletaktiebolag bör det vara angeläget från samhälletssynpunkt att ha en något mer restriktiv håUning. Att ett minimikapital på skulle kunna utgöra ett styrmedel tror jag knappast. Nej, riksdagensbeslut att minimikapitalet bör vara bör stå fast. Menenligt min uppfattning är den viktigaste delen i hela det här frågekomplexetutredningen om en ny bolagsform. Med hänvisning till vad utskottet skriver omden nya lagstiftningen, som har införts i från den ,likaså vad vi från utskottet framhållit önskvärdheten och nödvändigheten avatt ha ett nordiskt samarbete i översynen av hela lagstiftningen kan manockså fråga sig varför bolagsformen är så populär här och varför det inte blirflera nya handelsbolag, kommanditbolag eller enskilda firmor. När ett av denordiska länderna redan nu har infört en ny lagstiftning tycker vi att det ärnaturligt och den rätta tidpunkten att även i göra en förutsättningslösutredning och se vilken ny bolagsform som en utredning eventuellt kan komma attföreslå. Men vi bör också se över lagstiftningen för handelsbolag,kommanditbolag och enskUd firma. Jag behöver inte utveckla detta närmare utan vill hänvisatill utskottets utförliga betänkande på de här punkterna. Att vi inom utskottethar blivit eniga på den här punkten beror naturligtvis på den gemensamma syn vihar i partierna när det gäller att kunna finna den bästa tänkbaralagstiftningen för att underlätta för de olika företagsformerna så att deskall kunna verka på ett mycket kraftfullt och rationellt Viskall inte på något sätt vara fastlåsta i tidigare positioner utan vara bereddaatt förutsättningslöst se över gällande lagstiftning som en stimulans tillnäringslivet. Med de här orden ber jag att få yrka bifalltiU utskottets hemställan. TUl i vill jag sägaatt jag finner det aktningsvärt och bra ur alla synpunkter att även desocialdemokratiska ledamöterna nu stöder det utredningsönskemål som vitidigare, under fiolåret, hävdade i fråga om införandet av en särskilt lämpligföretagsform för de mindre och medelstora företagen. Om detta, som vi är enseom, finns det ingen anledning att orda ytterligare. redovisade anledningen tiU att höjningenfrån som minimibelopp tUl genomfördes, och underhand gjorde han sken av att den stora ökning av antalet aktiebolag och andrating kunde vara anledning till den stora höjningen. Sanningen är väl den attutredningsförslaget var på som minimibelopp. Underremissbehandlingen kom bl. a. och kanske ännu några skattmasarpå den idén att beloppet skulle sättas till , och så genomfördesdetta. Det var vad som hände. menar vi reservanter att den ryckighet det härtalas om i verkligheten inte kommer att återfinnas om reservationen vinnerriksdagens bifall, emedan de flesta av de gamla bolagen ännu inte genomförtdenna höjning och antalet nyregistrerade bolag, sedan den nya lagen trädde ikraft, är mycket litet. Det finns alltså alla möjligheter att anta attryckigheten kan bli väl så stor om många av de nuvarande aktiebolagen finnersig tvingade att genomföra höjningen tUl ,och sedan till äventyrs kan komma fram till ett förslag beträffandeen annan företagsform med t. ex. eller något liknande belopp somminimikapital vUket gör att man finner det lämpligt att övergå frånaktiebolagen till denna bolagsform. Då blir det ju en ryckighet åt andrahållet. säger att vi har beskärmat oss. Jag finnernog att i det sammanhanget tar i litet onödigt hårt när han sägeratt det är helt olika förutsättningar och att det inte finns den minstamotivering att nu på nytt ändra minimibeloppet. Det är enbart taktiska skäl,säger han. Eftersom jag inte tycker om familjeträtor, herr talman,skall jag inte vidare uppehålla mig vid motiveringar i det härsammanhanget Jag ber att få upprepa mitt yrkande om bifall till utskottetsförslag med undantag av den del som innefattas i reservationen, som jag ocksåyrkar bifall till. Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle; Jag vet inte om och jagtillhör riktigt samma familj, men OK, det skall vi kanske inte bråka om. Jag tycker dock inte att det hedrar lagutskottetsordförande att kalla för skattmas. Jag tycker det är oriktigtatt kasta glåpord 11 protokoll 1974. Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. åt dem somvill se till att vi får en rättvis och ordentlig beskattning här i landet. När det gäller de olika förutsättningarna, ,är det klart att vi får igenom yrkandet om en annan företagsform. fanns en partimotion från om att sänkaaktiekapitalet. Den finns inte . Det är deolika förutsättningar som glömde att nämna. i (s) kort genmäle; Jag skall fatta mig mycket kort. Deremissinstanser som kom med sina yttranden när behandlade dessafrågor och föreslog att minimikapitalet för aktiebolag skulle höjasfrån till vill jag inte på något sätt nonchalera.Jag har tagit mycket allvarUgt på vad dessa remissinstanserframfört. Jag anser fortfarande att deras argument är bärande och att det fannsall anledning att då lyssna till förslaget att höja aktiekapitalet till 50 000kronor. () kort genmäle; Jag vill undvUca att träta med vill bara be att lyssnar litet mera noga på vad jag säger. Jagsade att bland remissinstanserna var och möjligen någon skattmas.Om då kände sig träffad kan jag inte hjälpa det. i säger att han tog allvarligtpå dessa remissinstansers yttrande. Det är självklart att vi skulle seallvarligt på dem, och jag vill understryka att inte någon gångvelat slå vakt om det missbruk av aktiebolagslagstiftningens fördelar som påsina håll har skett. Vi viU göra det möjligt för enskilda mindre företag att ivårt land få en företagsform med begränsad personlig ansvarighet, som gerutrymme för att driva verksamhet och ge människorna sysselsättning. () kort genmäle: Jag lyssnade särskilt noga, och jag hördemycket tydligt att sade "och någon annanskattmas". Jag känner mig inte träffad. Jag tål en hel del och är vanvid sådant. Men detta uttryck var vad sade. Vi får väl se iprotokollet. Man kan ju stryka ett ord i protokollet, men man bör icke göradet. HerrLIDGARD (m): Vi skall väl inte alldeles släppa herrSjöholm och hans påstående att ett tillmötesgående av reservationen skulleinnebära en ryckighet i lagstiftningen. Det är nog precis som , att få bolag har inregistrerats den nya lagstiftningengällt, och få bolag har tagit sig upp till dessa . De somresonerar praktiskt i det här ärendet måste väl komma fram till att det är heltonödigt att tvinga en företagare som vUl ombilda sitt företag tillaktiebolag att skaffa fram , när vi förbereder en lagstiftning om bolagsformer för mindre företag, beträffande vilken vi kan förutse attinsatskapitalet icke kommer att behöva uppgå tiU . Det är skälettiU att och jag har kommit till den uppfattning vi har vi villse praktiskt på den här saken. Sedanmåste jag säga att jag inte kan begripa att en företrädare för oppositionen kananse att lagstiftningen inte skall ändras. Vi har under ganska lång tidföreträtt en viss uppfattning när det gäller aktiekapitalets storlek i olikaföretagsformer, och jag tycker att det är vår skyldighet att begagna varjetillfälle att söka genomföra det som vi anser vara riktigt. Men det är väl idetta ärende, Uksom i det föregående, så att inte riktigt vet påvilken fot man just nu skall stå. Detvar med en viss förvåning jag tyckte mig höra ett kritiskt tonfall när herrAndersson i framhöU att det hade bildats så många bolag. I det härfallet kan man verkligen säga att i beskärmade sig det stämde kanske inte riktigt när använde det ordet - över attdet hade bildats så många bolag, och ansåg att det borde finnas en vissrestriktivitet. Varför har det då bildats så många bolag? En del bolag ligger iskrivbordslådorna - det vet vi. Men det har också förekommit många seriösa småbolagsbildningar,eftersom många människor på det sättet försökt komma i åtnjutande av sammaförmåner som den allmänna försäkringen ger de anställda. Det tycker jag inteatt vi bör vara kritiska emot. Det kan vara en rätt god motivering. Närherr i är kritisk mot enmansbolagen och fåmansbolagenverkar det som om han alldeles har glömt bort att för en stundsedan i dechargedebatten envist och länge försvarade ett enmansbolag. Det börväl vara något sammanhang i argumenteringen på den socialdemokratiska sidan. Ändringari aktiebolagslagstiftningen m. m. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle; Det kan naturligtvis diskuteras hur mycket man skall lägga in i ordet"ryckighet". Men bestämde vi oss för , och vUlherrarna sätta gränsen vid . kanske vi skaU höjabeloppet tiU . Det tycker jag är ganska ryckigt. Vi får en vågdalvid som är onödig nog. Sedan har inte herrarna svarat på frågan i mittinledningsanförande varför ni själva säger att tidpunkten nu inte skulle varalämpUg att avgöra beloppets storlek. I reservationen säger man: "Riksdagenkommer då" -när resultaten av utredningens arbete föreUgger "att haett bättre underlag än som står till buds för att bedöma vilkenminsta kapitalinsats som bör krävas för att en företagare skall tillåtas fådriva verksamhet utan personlig ansvarighet för företagets förbindelser. "Ni säger ju själva att detta inte är den lämpliga tidpunkten det är heltklart. iSödertälje (s) kort genmäle; Bara några ord till om ryckigheten i lagstiftningen. Närvi nu i utskottet har enats om att föreslå en föratsättningslös utredning - vihoppas att den skall vara färdig med sina förslag om så är det välinte orimligt att tänka sig att de Ändringar i aktiebolagslagstiftningen m. m. störstaaktiebolagen kommer att få ett betydligt högre aktiekapital som minimikapitalän nuvarande och att vi skall kunna finna lämpliga bolagsformerför de mindre och medelstora företagen. Att vi skulle riva upp 1973 årsbeslut och sedan fatta nya beslut om ytteriigare innebär - inteannat än jag kan förstå en viss ryckighet. Frågan är om det är till gagn förbolagen i deras planering att ha en sådan lagstiftning och ett sådantuppträdande från.riksdagen. När jag i mitt tidigare inlägg talade om hur månganybildningar av bolag som skett , var jag inte kritisk motnybUdningar i och för sig. Men jag konstaterade hur överlägsen bolagsformentycks vara jämfört med handelsbolag, kommanditbolag och enskild firma. Det ärgivetvis lagstiftningen för bolag som är så fördelaktig att man väljer dennaform. Det är självklart att de som , nu gällersåsom minimikapital har en hämmande effekt på nybildningarna. Men hur månganybildningar av bolag skulle det bli om man sänker detta belopp till 20 000kronor, och vilken karaktär skulle bolagen då få?