prot · FX09105 · 1974-12-31 00:00:00 — Den ändringengäller framåt i tiden, och det är precis vad vi motionärer avsett. Närdet däremot gäller det andra yrkandet, att föriänga tiden för eftertaxering,har vi tänkt oss att det även skulle kunna fö en i tiden bakälverkande effekt.Innan vi ställde det kravet kontaktade vi jurister på området och frågade:"Strider det mot vedertagna juridiska principer?" Vi fick svaret:"Det finns en lång rad ekonomiska författningar med retroaktiv verkan. Detfinns olika uppfattningar om det lämpliga i de författningarna, men man kaninte hävda att de strider mot modern svensk rättsuppfatining," Och här ärdel inte fräga om att man i efterhand kommer med ett straff för ell brott, utandet är fråga om alt skall som har förfallit till betalning kan inlevereras tillstatskassan under en längre lid än , Iutskottets skrivning finns tre argument för avslag pä motionen. Jag är ledsenatt behöva konstatera att det första argumentet är ovidkommande och inle pånågot sätt berör de krav som förs fram i motionen, att det andra argumentetbygger pä en felaktig förutsättning och att det tredje argumentet är enslutsats som dras av det ovidkommande argumentet och den felaktigaförutsättningen. Närdet gäller det första, ovidkommande argumentet sägs i betänkandet; "I fräga om mera kvalificerade brott gäller numera enligtskatiebrottslagen en preskriptionstid pä , De av motionärerna åsyftade fallen skulle Åtgärdermot skatteflykt och skattefusk m. m. Åtgärdermot skatteflykt och skattefusk m. m. genomgående ha bedömts somgrovt skattebedrägeri om brotten begåtts efter 1971, och någon ändring avpreskriptionstiderna för att komma till rätta med sådana brott är alltså inlenödvändig," Men i motionen 1205 har begärts höjning av preskriptionstidenför brott enligt 2, 3, 5, 7, 8, 9 och 10 §§ skattebrottslagen. Utmärkande fördem är att alla har en preskriptionstid pä fem är. Vadgäller det andra argumentet, den felaktiga förutsättningen, säger utskottetatt man inte kan biträda förslaget att "ge nu gällande eller eventuelltskärpta preskriptionsregler tillbakaverkande kraft". Jag förstår att detär svårt för utskottet att biträda del förslaget, speciellt som vi i motionenaldrig har fört fram det. Tillsist drar utskottet slutsatsen att motionärernas intressen i huvudsak ärtillgodosedda genom nu gällande bestämmelser. På två punkter har vi begärt enförändring i nu gällande bestämmelser. Båda dessa krav avvisas av utskottet.Det är dessa båda förändringar som motionen handlar om. Ändå anser utskottetatt vara intressen i huvudsak är tillgodosedda genom att nu gällandebestämmelser behålls oförändrade. Jag ser en präktig cirkel i det resonemanget- kanske också andra gör det! Det här var en bitter kritik mot att skatteutskottet på felaktigagrunder skjuter sönder en god tanke. Det kan väl ocksä ge oss motionäreranledning till självrannsakan. Motionen är kanske alltför knapphändig. Den hartolkats på ett sätt som inte varit avsikten, och det kan ju bero på oklara ochdåliga formuleringar, även om jag tycker att själva att-satserna borde varasvåra att misstolka. Mendet viktiga är naturiigtvis inte om en motion faller under bordet eller inte;det avgörande är att de rikliga kraven på effektivare lagstiftningtillmötesgås. Jag vet att utskottets talesman, i , är med iutredningen om säkerhetsåtgärder i skatteprocessen. Jag tror mig ocksä veta althan är intresserad av atl komma till rätta med de problem som vi talar om, ochjag hoppas att utredningen skall kunna driva de frågorna till en godtagbarlösning. (vpk): I samma takt som skattebördorna ökar för lönarbetarna siigerirritationen över att det finns bärkraftiga grupper som på olika sätt undanhållerinkomster från beskattning. Den vanliga löntagaren för betala skatt på varjeintjänt krona, Arbetsgivaruppgiften ger besked om föregåendeårs inkomst. Avdragen begränsar sig till småsummor för försäkringar,cykelslitage eller bussresor. En betydande del av inkomsten har förbrukats tillnödvändiga livsmedel för familjens uppehälle, livsmedel som ocksä ärbeskattade. När livsmedlen stigit i pris har man tvingats betala skatt ocksä påprisstegringarna, för vi talrika exempel på stigande landstings-och kommunalskatter, som har den egenskapen att de särskilt hårt drabbar låg-och medelinkomsttagarna. Otålighetenoch irritationen över att andra grupper kan undandra sig ansvaret är någotfullt förståeligt. Med all rätt kräver man att måste ta itu med skattefusk ochskatteflykt och sätta stopp för dessa företeelser. Deredovisningar som dä och dä förekommer om hur man avslöjat miljonbelopp iundanhållen skatt är inte främst elt belägg för att man nu på allvar tagit itumed problemet. Delbar i ännu högre grad exempel på skatteflykten, som uppgårtill avsevärt större belopp än vad som kommit fram vid de kontroller somgenomförts. Vänsterpartietkommunisterna har väckt frågan om särskilda åtgärder motskatteflykt och skattefusk. De otaliga möjligheterna att undgå beskattningfinns också beskrivna i bokform, och det talas i boken om all utnyttjandet avjuridiska finesser och formaliteter ibland ger så otroliga skattefördelar atlden sunt tänkande och praktiskt inriktade medborgaren kan ha svårt att fattadet. Skatteutskottetsäger i anledning av de motioner som väckts om åtgärder mot skattefusk ochskattefiykt, atl fenomenet är utbrett och att enda möjligheten atl bekämpasådant fusk består i förbättrade skattelagar, ökad kontroll och kännbarapåföljder. Men utskottet vill ändå inte utreda hur man skall komma lill rättamed problemet. Manhävdar att praktiskt taget varje utredning på skatteområdet i större ellermindre grad ägnar sig åt frågor om skatteundandragande. Det är naturiigtvisnödvändigt att skatteflykt och skattefusk uppmärksammas i varje skattepolitisktsammanhang. Men faktum är att dessa problem finns i gränsmarkerna mellan olikautredningar. åberopar företagsskatteberedningen och 1972 årsskatteutredning som motiv för att avvisa en särskild utredning om skattefuskoch skatteflykt. Vi kan inte godta detta skäl. Även om dessa utredningarsjälvklart bör syssla med hithörande problem hävdar vi bestämt behovet av ensärskild utredning av dessa frågor. En sädan utredning kolliderar inte med deandra utredningarna utan kan komplettera dessa. Manmåste hålla i minnet att frågan om skattefusk och skatteflykt länge debatteratsoch att åtskilliga förändringar företagits pä skatteområdet under denna tid.Däremot har någon total bild av skatteflykten inte redovisats. Förhållandettorde bli detsamma också , om inte särskilda åtgärder vidtas. Heladen snårskog av bestämmelser pä skatteområdet som underiäitat skatteflykt ochförsvarat kontroll behöver ses över. Fåmansbolagens roll i sammanhanget böruppmärksammas. På olika vägar undandras stat och kommun storaskatteinkomster, bl. a. genom alt skattelagstiftningen ger särskilt de storaaktiebolagen omfattande favörer, att gällande skatteregler utnyttjas pä ettsätt som inte varit avsett och att inkomster och förmö-genhetef i direkt stridmed lagen undandras från beskattning. Genomden föreslagna utredningen skulle man kunna fö en verklig bild av hur utbrett"fenomenet" med skattefusk och skatteflykt är för att användautskottets språkbruk. Likaså skulle förbättrade skattelagar, ökad kontroll ochkännbara påföljder, som utskottet flnner nödvändiga, kunna erhållas. Man skullemed andra ord fö en samlad bild av omfattningen och metoderna i fråga omskattefusk och skatteflykt och en samlad bild av nödvändiga åtgärder för attbekämpa dessa företeelser Åtgärdermol skatteflykt och skattefusk m. m. Åtgärdermot skatteflykt och skattefusk m. m. Attavvisa kravet på en särskild utredning av detta synneriigen vikliga skatteproblemfår endast till följd att skattefusk och skatteflykt kommer atl fortsätta iungefär samma omföttning som . Det innebär att skattebördan pä vanligalöntagare även fortsättningsvis kommer att bli särskilt tung beroende på attvissa grupper har möjlighet atl undandra betydande belopp från beskattning. Jagber, herr talman, an fö yrka bifall till motionen 1222, Vi finner del angelägelatl hos regeringen begär tillsättande av en utredning med uppdrag attskyndsamt utarbeta och framlägga förslag lill åtgärder mot skalleflykt ochskattefusk. i (s): Till vill jag först säga atl jag beklagar del fel somuppstått i utskottsbetänkandet på s. 4. Det skall bl. a. i första stycket slä"8 kap. 1 § nya regeringsformen". Vi kommer att ändra detta i ett kartongblad.Jag vill också beklaga att del i betänkandets recit överst på s, 4 finns enkanske olycklig formulering, som måhända beror på att motionen, vilket herrBergqvist framhållit, inte var helt klart skriven och del därför blivit en deltolkningsfel. Överhuvud tagel tror jag inte att jag säger för mycket om jag påstår att utskotteti sak är överens med samtliga motionärer i det här ärendet om att ylleriigareåtgärder mäste tiU för att man skall kunna komma till rätta med de problembeträffande skatteflykt och skattebrott som vi fortfarande har i det härlandet. Vad som skiljer oss åt är det ,säll på vilket vi vill gå till väga. HerrBergqvist närnnde den utredning som jag sitter med i. De direktiv somutredningen har att arbeta efter är också rätt utföriigt beskrivna i betänkandet,men av vissa skäl har inte allt det som utredningen sysslar med redovisats ibetänkandet, Enligl direktiven skall utredningen inrikta sitt arbete pä allatyper av åtgärder som syftar till att säkerställa statens fordringar i allmännamål. Uppdraget innebärsåledes att utredningen bl, a,böröverväga sädana åtgärdersom är direkt inriktade på skatlefordringar. Hit hör också en översyn avbestämmelsen om preskription av fordringar av sådant slag. Utredningenhar lagt fram ett delbetänkande med förslag lill bevissäkringslag för skatte-och avgiftsprocessen och utreder behovet flv preskriptionsrättsligareformer inom skatte-, tull- och avgiftsområdet, I det här sammanhanget harutredningen funnit det angeläget att även studera huruvida bestämmelser omeftertaxering respektive eflerbeskaitning särskilt vad avser tidsfristernafyller sitt ändamål. Dessa frågor har fött förtur i värt arbete, och enligtgjorda beräkningar skall vi komma med ytteriigare ett delbetänkande i början avnästa år, Jag tror att vi arbetar efter de riktlinjer som harangett i sjna motioner, dvs. att fä till slånd en bättre tingens ordning pådetta område. Vadgäller motionen 1222, , anser vi att man bör avvakta resultatetfrän de utredningar som arbetar med dessa problem. Vissautredningar, bl. a. den jag sitter med i, kommer snart med ytteriigare för väl därefter återkomma med ytter- Nr 105 ligare motioner om han inte blir nöjd med de förslag som vi har attinvänta. den Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Hert (vpk): i säger att utskottet egentligen är överens medmotionärerna. Tyvärr drar man inte konsekvenserna av detta. Är man överens medoss om att det behövs vidtas särskilda åtgärder, då bör man ocksä biträdamotionärernas krav därom. Detär mycket här i som avfärdas med hänvisning till pågåendeutredningar. Men det är beklagligt att skatteflykt och skattefusk skall kunnafortgå med hänvisning till pågående utredningar i stället för att man i verkligmening tar itu med och utreder detta speciella problem. väljer utskottet attavvisa värt förslag om en särskild utredning genom att tala om ett par andrautredningar som visseriigen berör detta problem men, SOm jag redan har sagt,frågan om skattefusk och skatteflykt befinner sig i gränsmarkerna mellan olikautredningar. Utskottet söker med andra ord sopa bort ett viktigt problem,vilket jag tycker är mycket beklagligt. Åtgärder motskalleflykt och skattefusk m. m. Överiäggningen var härmedslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1222 av herrHermansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandet nr 46 punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1222, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat,Denna omröstning gav följande resultat: Åtgärdervid beskattningen i syfle all främja sparandel § 11 Åtgärder vidbeskattningen i syfte att främja sparandet Föredrogs skaiteuiskottets betänkande nr 47 ianledning av motioner om åtgärder vid beskattningen i syfte att främjasparandet. Idetta betänkande behandlades motionerna 1974:377 av m.fl. (fp) varihemställts att beslutade att höja det extra avdraget vidkapitalbeskattningen till . och utforma avdraget i enlighet med denindividuella princip.som genom skattebeslut fastslogs gälla förA-inkomster vid den direkta inkomstbeskattningen, 1974:628 av m. fl. (m) vari hemställtsatt skulle anhålla att Kungl. Maj:t förelade förslag omsparstimulerande åtgärder i enlighet med vad i motionen sagts om banksparande,bostadssparande, utbildningssparande, amorteringssparande, företagssparande,egen företagares rätt till kapitalavdrag och höjt extra avdrag från inkomst avkapital, 1974:939av m. fl. (m) vari under punkterna C 1-3 och D hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om dels utredning och förslagsyftande till 1. att ett system för generös premiering av detfrivilliga hushållssparandet infördes, som tog särskild hänsyn till de lägreinkomsttagarna och barnfamiljernas situation, 2. att skattereglerna så utformades attarbetsmarknadens parter fann det förmånligt att sluta avtal, som innebar att endel av löneökningen för dem som så önskade kunde utgå i form av sparande, s, k,spariön, 3. alt beskattningsreglerna så utformades all demöjliggjorde för företag atl utge ägarandelar lill sina anställda på gynnsammavillkor, allt i enlighet med de riktlinjer som angetts i motionen 1974:932, dels förslag till höjning avdet extra avdraget från intäkt av kapital samt 1974:945 av herrar Hyltander (fp) och ()vari hemställts att beslutade atl uppdra åt Kungl, Maj:t attskyndsamt framlägga förslag till höjning och värdesäkring av"sparavdraget" vid inkomsttaxeringen i enlighet med vad somframförts i motionen, A, beträffandesparavdragets storiek och utformning alt skulle avslå 1, motionen 1974:377, 2, motionen 1974:628 i denna del, 3, motionen 1974:939 i vad avsåg punkten D i motionenshemställan, 4, motionen 1974:945, B, beträffandesparstimulerande åtgärder i övrigt 1, motionen 1974:628 i vad den inte behandlats under Aovan, 2, motionen 1974:939 i vad avsåg punkterna C 1-3 imotionens hemställan. Reservationhade avgivils av herrar i (m) och i Trobro (m) somansett atl ulskoliet bort hemställa, alt skulle A, medanledning av motionerna 1974:377, 1974:628, 1974:939 (punkten D) och 1974:945 anta av reservanterna framlagt förslag till lag om ändring i kommunalskaltelagen, innebärande att det s, k, sparavdraget vid beskatt ningen skulle höjas från , lill , för ogift och frän , till I , för makar gemensamt, B, medbifall till motionen 1974:628 i vad den inte besvarats under A och motionen 1974:939 i vad avsäg punkterna C 1-3 i motionens hemställan hos Kungl, Maj:t anhålla om skyndsam utredning och förslag till sparsti mulerande åtgärder vid beskattningen i enlighet med vad som anförts i motionerna. HerrNILSSON i Trobro (m): I skatteutskottets betänkande nr 47 behandlas vissa spar-frågor. Vi ärväl alla överens om alt sparandel utgör en god förutsättning för ökat välståndoch för landets förmåga alt hävda sig i den internationella konkurrensen. Närdet nu råder knapphet på kapital och dä räntenivån är ganska hög anser vireservanterait del är nödvändigt med ett ökat sparande. Som framgår avmotionerna 628 och 939 bör en ökning av det personliga sparandel eftersträvas.Vi menar att genom ett ökat privat sparande kan jämnare förmögenhetsfördelninguppnäs och ökad trygghet skapas för de enskilda människorna. Men förutomgenerella ekonomisk-politiska åtgärder föran skapa elt gynnsamt sparklimaterfordras direkt sparstimulerande åtgärder, I syfte all främja sparandet ochägandespridningen ocksä hos grupper med begränsad sparförmäga bör ett allmäntsparsiöd införas med skattelättnader och särskilda siimulanspremier. Med hänvisninghärtill yrkas i nu nämnda motioner atl det nuvarande sparavdraget höjs och atlulbildningssparande, bostadssparande, amorteringssparande, lönsparande ochdelägarsparande i företagen uppmuntras genom nya avdragsregler och sparformer.Avdragen för penningsparande i bank har varil oförändrade , Vi harsedan dess haft ett ständigt vikande penningvärde. Delta gör att vi nu behöverändra de här avdragsbeloppen, och efter vad vi kan se behövs en fördubbling ombeloppen skall bli likvärdiga med de värden som gällde 1961, De spörsmålenbehöver inte föranleda någon speciell utredning eftersom det redan nu kankonstateras atl penningvärdet försämrats . Vi anser sålunda attavdragen omgående bör återställas lill tidigare värden, och dä skulle vi kommaupp till för ensamstående och för äkta makar. Dennaregel skulle enligl vårt förslag gälla från . Åtgärdervid beskattningen i syfle att främja sparandel 5 protokoll 1974. Åtgärdervid beskattningen i syfte atl främja sparandet Övrigasparstimulerande åtgärder som föresläs i de motioner jag talat om är ägnade attöka del privata sparandel. Vi vill aktualisera en skyndsam utredning i defrågorna. Meddel anförda ber jag, herr lalman, atl fö yrka bifall lill den reservation somhar fogats lill utskottels belänkande. Reservationen gär ut på dels en höjningav sparavdragen fr. o. m. lill för ensamstående 800 kronoroch för gifta , dels en utredning beträffande övriga sparförslag. Hert i (s): I delta betänkande behandlas, som nämnts, ett flertal motioner. De hardet gemensamt atl de påtalar värdet av all vi spar pengar. Det flnnsförmodligen, som i Trobro sade, en ganska bred enighet om att detbåde för den enskilde och samhället är bra om del sparas säväl enskilt somkollektivt. På vilket sätt samhället kan och bör stimulera detta sparande ärkanske inte lika lätt atl få enighet om. k. sparavdraget, som är ell skattefritt botlenbelopp för kapitalinkomster,har diskuterats , och åtskilliga krav har framförts om att debelopp som gäller, respektive , skall höjas. Samma kravåterfinns i de nu aktuella motionerna. Denhär frågan finns som bekant med i den s. k. Hagaöverenskommelsen, ochskaiieulskoiiet har, som framgår av betänkandet, också noterat detta i sinskrivning. Utskottet förutsätter en snar lösning. I direktiv till utredningensägs atl man skall lägga fram förslag som också kan resultera i en snarlösning. Alll detta gör, menar jag, an en debatt om sparavdragen inle ärnödvändig. Där har vi all emotse ett förslag, och vi för se vad utredningenkommer fram lill. Vi för också förutsätta alt ulredningen redovisar dekostnader som en höjning av dessa avdrag kommer att innebära för samhället. Sedankan man givetvis ha delade meningar rent principiellt när det gäller skattefriakapitalinkomster över huvud tagel, men inle heller den debatten är meningsfulli del här sammanhanget. Vadbeträffar de andra krav som framförs i motionerna - om nya avdragsregler förbostadssparande, utbildningssparande och annat - påminner utskottet om att 1972års skalteulredning har till uppgift alt se över avdragsreglerna som helhet.Aft i det lägel begära en ny utredning skulle knappast vara till fördel - inteens från reservanternas synpunkt. Tilldella kommer sedan - även om de inte behöver las upp -alla de argumentsom har redovisats mol ifrågavarande förslag, bl. a. svårigheternaatl kontrollera vad som är nysparande och vad som eventuellt kan varaöverfiytlning av pengar. Men dessa frågor har diskuterats tidigare, och det ärbäst alt ta upp den debatten när 1972 ärs skalteulredning lägger fram sinaförslag i dessa avseenden. betänkande har fogats elt antal bilagor som belyser sparandelsutveckling och omfattning. Del är en intressant och värdefull läsning - även omman bör vara medveten om alt del, som utskottet noterar i sin skrivning, istatistiken finns vissa felkällor eller i varje fall oklara punkter. Fråganom all förbättra sparstaiistiken har diskuterats, och man har försökt utredamöjligheterna härtill men givit upp pä grund av de svårigheter som föreligger.Denna fråga behandlas emellertid nu i finansutskottet, och vi kan emotse ettförslag till kammaren någol längre fram. Med de anförda synpunkterna ber jag att fö yrka bifall tillskaiteutskoltels hemställan. HerrNILSSON i Trobro (m): Utskottets talesman refererade till Hagaöverenskommelsen och menade,att man där skulle ha kommii fram till att sparavdraget skulle höjas. Det stärockså mycket riktigt pä s. 6 i utskottels betänkande att önskemålen om höjningav sparavdraget åtminstone i viss utsträckning torde komma alt tillgodosesredan fr. o. m. . Den överenskommelsen är tydligen inte såhelt tillfredsställande. Jag menar därför att del då är bättre all tillsätta enutredning i frågan. Jag vidhållermilt yrkande. Åtgärdervid beskattningen i syfte alt främja sparandel Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarMagnusson i och i Trobro i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iTrobro begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skatteulskoUets hemställan i betänkandet nr 47 punkten A röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar i ochNilsson i Trobro i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrNilsson i Trobro begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarMagnusson i och i Trobro i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande jag besvarad. FöredrogsskatteulskoUets betänkande nr 48 i anledning av motioner om Företagsbeskatt ningen 1 detla betänkande behandlades motionerna 1974:270av herrar i (c) och (), 1974:617av () och (), 1974:939 av m. fi. (m) vari under punktC 5 hemställts atl hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning ochförslag, syftande lill skatielällnader för nystartade företag, 1974:954 av m. fl. (m, c, fp) variunder punkterna 1 och 3 hemställts att hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om utredning och förslag, syftande till delsavskaffande av dubbelbeskattningen av aktiebolag och ekonomiska föreningarsvinster, delsmöjligheter till avskrivningar på äteranskaffningsvärden allernalivi päindexreglerade anskaffningsvärden, 1974:957av (), 1974:1219av m.fl. (fp), såvitt nu var i fråga, samt 1974:1242 av m. fl. (m) vari hemställtsall hos Kungl. Maj:i skulle anhålla om atl förelagsskalleberedningen(Fi 1970:77), för att öka nyföretagande!, prövade frågan om särskildskattebefrielse alternativt nedsatt skatt för nyetablerade företag atl gällaunder förslagsvis fem är frän förelagets start. 1. motionen 1974:270, 2. motionen 1974:617, 3. motionen 1974:939, såvitt avsäg punkten C 5 imotionens hemställan, 4. motionen 1974:954, såvitt avsåg punkterna 1 och 3 imotionens hemställan, 5. motionen 1974:957, 6. motionen 1974:1219, såvitt avsäg punkten 3 imotionens hemställan, 7. motionen 1974:1242. Reservationhade avgivits av herrar i (m) och i Trobro (m) somansett att uiskottei under punkterna 3, 4 och 7 bort hemställa. all med bifalltill motionerna 1974:939, såvitt avsåg punkten Nr 105 C 5 i motionenshemställan, 1974:954, sävitt avsäg punkterna 1 och 3 i motionens hemställan,samt 1974:1242 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslagsyftande till dels skatielättnader förnystartade företag, delsavskaffande av dubbelbeskattningen av aktiebolags och ekonomiska föreningarsvinster,