prot · FX09120 · 1974-12-31 00:00:00 — Människorna skulle, tror jag,därmed bättre förslå värdet av den rätt vi har att rösta så som vi självavill. Inte minst viktigt är, anser jag, att vi på det sättet också lättare kantala med våra barn, och med den yngre generationen över huvud tagel, om delvärde som ligger i alt ha den här rättigheten. Valdagen har också blivit en dagdå väldigt många flaggar, och det anser jag vara rätt. Jag har därmed inte sagtalt det skulle vara fel alt flagga , men om man ser praktiskt päfrågan kan valdagen vara ännu lämpligare. Då är del så påtagligt all det är ettvärde i den fria rösträtten. Visst kan vi omge valdagen med en känsla av höglidutan några regeringsbeslämmelser. All del flaggas då är ett ullryck för någotriktigt och äkta. Och del är spontant. HerrLorentzon talade om att är en populär författare. Det är jaghelt enig med honom om. Jag är enig med honom om att krig är något fasansfullt.Del är klart att man kan ta lill brösttoner och tala om hur olämpligt det varatt kriga såsom man gjorde under fälttåg, och krig ärfortfarande någonting fruktansvärt. Men del kan också framföras andrasynpunkter. När man är t. ex. i och talar med folk där om att dehåller det historiska minnet vid liv och undrar om de inte betraktar detta krigsom något av ett erövringskrig, så kan man få till svar att det är klart detvar ett erövringskrig, men det var också elt befrielsekrig. Man kan ha olikasynpunkter på detta och man får väl se del i ett historiskt perspektiv och intenu efteråt vara alltför hård i sina bedömningar. Vi har fått uppleva svåratider också senare lill följd av krig. Jaghar försökt alt med detta ge någon antydan om hur vi har resonerat i utskottet.Jag förstår att det inte kan tillfredsställa , men utskottet iövrigt är enigt i sitt belänkande med undanlag för en av ledamöterna som harreserverat sig. Jag ber, herr talman, allfå yrka bifall till utskottets hemställan. (vpk) kortgenmäle: Egentligen skulle jag inte behöva gå upp i den här debatten mereftersom kulturuiskolteis ordförande i Lane-Herrestad är helt överensmed mig enligt vad han säger gång på gång. A llmänna flaggda -gar Delär bara en fråga i sammanhanget: Skall regeringen fä hållas eller skallriksdagen säga sin mening? Det är här uppfattningarna skiljer sig. År1949 uttalade sig i denna fråga och överiämnade dentill regeringen med en maning att handla. Del gjorde dock inte regeringen. Dä uttalade allmänna beredningsutskottet som sin mening:"Utskottet har icke ansett sig böra taga ståndpunkt lill spörsmålet,vilka dagar som bör vara allmänna flaggdagar. Däremot finner utskoliei önskvärtmed en fast ordning för bestämmandel av sådana dagar och anser prövningen avdessa frågor böra få ankomma på Kungl. Då emellertid redanavlålil framställning i ärendet lill Kungl. Maj:l finner utskottet ickeanledning lill annan hemställan än att "-- "iskrivelse lill Kungl. Maj:t giver till känna vad utskottet ovananfört." Man hänvisade alltså lill behandlingen . År1966 avgavs en utredning med förslag till kungörelse angående fiaggdagar, menregeringen gjorde ingenting då heller. Nuär väl ändå tiden kommen att säger ifrån att den har en mening ifrågan och påpekar det anmärkningsvärda i all regeringen handlar på del sättsom den har gjort. svenska grundlagen står det inskrivet att all makt utgår från folkel ochalt landet har en representativ demokrati. Det fick vi höra gång på gånghäromkvällen när kammaren diskuterade frågan om kollektivanslutning tillpolitiskt parti. Är del inte anmärkningsvärt när gång på gång gersin mening till känna inför regeringen att regeringen bara slår dövörat lill?Vad är del då värt all "all makt utgår från folket" och att vi har enrepresentativ demokrati? Detta att maklen utgår från folkel återspeglas ju inteheller när det gäller de allmänna flaggdagarna. Där är fortfarande monarkin detframträdande inslaget, medan folket är vid sidan om. Nej,menas del allvar med au all makt utgår från folkel, bör givelvis hyllningarnatill en feodal kvarleva i varje fall bli mindre lill antalet och folkets kampför sina mänskliga rättigheter bli föremål för uppmärksamhet. i Lane-Herrestad ansåg all jag möjligen hade fel i alt Bibelnförsvunnit från de flesta svenska hem. Men sä uttryckte jag mig inte, herrMattsson. Jag gjorde en mycket kort historisk exposé över hur förhållandena varpå den lid då det bland allmogen i stort sett inte fanns någon annan läsning änalmanackan och - och lästes; jag har själv varit med om dentiden. Gå ut i hemmen och fråga om är den dagliga läsning som denhar varit tidigare! Del är den inte, men del är däremot almanackan. Det är såfrågan ligger lill, i Lane-Herrestad. iLane-Herrestad (c) kort genmäle: Herr talman! Del är ju frågan om flaggdagarnasom vi behandlar , . Vad jag instämde i var att är enpopulär författare. att krig är fasansfulltoch att almanackan har ett kulturhistoriskt värde. Vifår flagga när vi vill. Del är ingen som kommer och säger: "Du får inteflagga !" Och ingen säger heller: "skall du flagga! "får flagga när del passar honom, jag gör det när det passar mig.Den friheten har vi, och den tycker tydligen regeringen att svenska folketskall ha. Därför har den inte utfärdat några bestämmelser. Vi i utskottet harsagt all regeringen får ta ställning till om del skall utfärdas någrabestämmelser om den här saken eller ej. Ochsedan, : Var litet försiktig med att påstå att nu läser man inteBibeln , nu är den inte en litteratur för svenska folket osv. Det ärinte med sanningen överensstämmande. är en kulturhistorisk tillgång, denär fortfarande böckernas bok och den används också i väldigt mångahem. (vpk) kortgenmäle: Jag vet inte om i Lane-Herrestad missuppfattar mig medveteteller omedvetet. Jag hävdar fortfarande den bestämda uppfattningen all Bibelnicke är föremål för läsning på samma sätt hos det svenska folket som skedde förgenerationer sedan. Del är ett faktum; man kan beklaga det eller inte. Detfinns inget almanacksmonopol, det är alldeles riktigt. Vem som helst kan ge uten almanacka, vem som helst har frihet att skriva in vilka fiaggdagar han villi almanackan. Han kan också skriva dit namnsdagar. Det är sä del iverkligheten ligger till, och det är detta som står i motsats lill den gamlastilen, när svenska folket faktiskt trodde på sanningsenligheten i almanackan,eftersom den var officiellt erkänd. Nukan det hända nästan vad som helst. Det kan inträffa att vi får nya namnsdagari den svenska almanackan. och är ju populära namn , ochvördnaden för kungligheter kan la sig uttryck exempelvis i alt utbytsmot namnet och ersätts med Tosse. Både och är numeramer eller mindre kungliga namn, och därtill är dessa namn helt i linje med denmoderna liden. Delkan däremot inte sägas om en del namn som fortfarande finns med i den svenskaalmanackan - , , , , ochNikodemus, för att nu endast nämna några av de namn som finns upptagna somkvarievor i den svenska almanackan, reliknamn om jag sä får uttrycka del. Vissaav de allmänna fiaggdagarna som står fastslagna i almanackan är ocksåstilenliga tillsammans med de namnsdagsnamn som vi fortfarande har kvar. Att'exempelvis som namnsdagsnamn, som en hyllning lill ar-betarförfaltarinnanMoa , skulle komma med i almanackan tror jag knappast kan bli fallet.Men skulle kunna ersätta eller . Att människor som buritdessa namn gjort några bestående insatser för det'svenska folket känner i varjefall inte jag lill. Mensom vi har del nu är del full frihet och fritt fram för vem som helst att göraen almanack - ändra namnsdagar och fiaggdagar hur som Om regeringen anserall man bör ha det pä det sättet och godkänner detta, så är detingenting att göra åt det. Vihar inte ställt frågan om allmänna flaggdagar för annat än två fall. Bort medGustav II ur den svenska almanackan! Hans insatser ärinte värda att nämnas i sammanhanget. Däremot skall den kamp som har förts förallmän rösträtt högtidlighållas . Men det vill inte vara med om, därför att det är fråga om att hylla en kamp därarbetarrörelsen stod främst. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c) kort genmäle: Herr talman! Visst kan man få lovatt ge ut almanacka. Men om man låter där införa t. ex. att man skall flagga pånågon av de här dagarna som nämner och som ju inte harförankring på något sätt, tror jag absolut att människorna skulle avslå frånall flagga . Skulleman börja flagga på ungefar vilka dagar som helst och ge sig in påstora hyllningar för något som inte är förankrat någonstans, då skulle delsäkeriigen också bli bestämmelser om att det skall vara ordning och redai flaggandet. Man kan inte ha hur många allmänna fiaggdagar som helst. Svenskaflaggan är ju symbolen för vårt land, och den får man inte använda så all manflaggar hur man vill. Det finns vissa regler för hur fiaggning skall tillgå.Man bör ha respekt för vår svenska fiagga och inte skriva in i almanackan att vilkendag som helst är allmän fiaggdag. Så kommer del inte att bli - sä tanklösa ärinte de svenska medborgarna. Herr förste vice talmannen anmälde att herrLorentzon anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. i Agnas (m): Del må vara en ödets ironi att den föregående talaren heter . Hankanske kunde hitta ett annat namn, eftersom namnet så anslölligt. Närjag begärde ordet, herr talman, så var det ur en synpunkt mot min uppfattning.Jag vill nämligen inte tala i onödan här i kammaren, och jag ansåg att detskulle räcka med en talare från utskottet. Jag har visseriigen i utskottet medövertygelse själv yrkat avslag pä den här motionen. Men del språk och detordval som använde här i talarstolen gjorde mig djupt beklämd.Jag förstår att är gripen av en övertygelse och en äkta känsla,och det respekterar jag. Men den ensidighet och den förvrängning som han trotsallt gjorde sig skyldig till har egentligen inte sin plats i riksdagenstalarstol. Med fasa tänker jag pä vad som kan ske på läroboksförfattandetsområde, om personer med de ideologier som tycks företräda skallfå skriva läroböckerna för våra barn. När del gäller detta medBibeln kan jag väl instämma i en del av vad iLane-Herrestad sade, även om jag inte uppfattade som kritiker avBibeln i och för sig. Men jag menar att och postillan, som hade sinstora tid , är lästa också , även om de inte har sammaformat och samma tryckår och samma utseende. Jaghar läst bouppteckningar och sett vad som fanns i svenska hem avläsning. Just som sådan var för dyr, men det fanns ju böcker somhandlade om , och de har säkerligen haft stor betydelse och har det äveni dag. Almanackanhade nog också den betydelse som antydde. Men inte menar välherr Lorentzon att almanackan är något som folk tror på och att den geruttryck åt någon sanningsenlighet som man tror på? Det var ju så sig. Almanackan är väl en trevlig och bra och nödvändig bok i och försig, men jag tror att de fiesta tänker mycket litet på namnen som slår där.Någon har väl almanackan knappast haft, och den har det inte heller . Dessutomhar ju i Lane-Herrestad påpekat att fiaggdagarna inte ärbefallda. Och för övrigt kan väl flagga och gärnaockså - det är ingenting som hindrar honom från detta. För upplever jag också som som även hyllar svenskutveckling fram till exempelvis rösträttsreformen. Mennär det sedan gäller historien, så får man det intrycket att sanningen finnsendast pä ett håll. Det kan väl erkännas att en gammal historieskrivning förensidigt låg på det håll där kungarna förhäriigats. Jag har emellertid ocksåläst , bl. a. mycket noga den del av hans framställning somhandlar om tiden från fram till . Han kan säga förskräckligasaker och även enligt min mening sanna saker om dem som haft makten. Men hankan också erkänna de bättre sidorna av samma personer - han målar inte bara isvart och vitt. Detsom nu citerade harjag inte lagt märke till. Det är möjligt attdet är riktigt, och det finns olika värderingar av en händelse läser jag just dessa veckor arbeten, och jag hadepä mitt rum en bok som jag läste utan att ha en tanke på flaggdagarna. Det varNils sista Vasarna, där talar om att man t. o. m.kallade för den unge ulven, och del var inte smickeri det. Detfanns alltså även på den liden röster som var kritiska mot MenNils påpekar liksom många andra att det goda med att han steg för steg gjorde ände på splittringen inom ett folk som nysshade genomgått så stora själskriser. Han enade på ett sätt som trotsallt var lyckligt. Detär sant att det förekom många grymheter, och jag ser inte på på samma satt som kanske historieskrivare gjort Men jag menar alldet är orättfärdigt all tala om en människa på det sätt som härgjort. Jag tror också att om hade levat skulle han ha restinvändningar - han har inte bara skrivit negativa saker om Ochjag måste fråga : Om inte ,son, efter sin fars död redan vid 1611 av ständerna valtstill konung och om inte ,som kallas revolutionär, hade blivitsvensk härskare i stället för , vem skulle då ha härskat här? Trorherr Lorentzon all den svenska historieutvecklingen skulle ha blivit gynnsammareoch bättre för folkel, för gemene man, dä? Del skall man länka igenom innan manbörjar tala om mördare och grymhet osv. Vikan ju jämföra historia t. ex. på 1600-talel med andra europeiskastaters historia. Det harjag gjort, och jag kommer till den uppfattningen alldel var att föredra alt vara bonde eller arbetare i - som mina ochGustav Lorentzons fäder väl har varit - framför att vara bonde eller arbetare iexempelvis , eller , Feodalväsendet fanns inte här,och den del av landet som jag kommer från hade knappast heller någon adel,några stormän och några fursteborgar. Del fanns många orättvisor och mycketförtryck, men det finns del än , - inte på samma sätt menpä andra sätt. Närman läser de svenska böndernas, allmogens, historia känner man trots allt endjup tacksamhet över att det var blev konung. Jag vill inte tala ofördelaktigt om , för jag kan förlitet om honom. Jag minns alt jag fängslades av namnet mycket annat trevligt från då jag läste historia. Men jagbetvivlar att en utveckling, där och varit under samma krona ochdär kanske den polska makten tagit över, skulle ha varit lyckligare för vårt landän den utveckling som skedde under Vadsedan gäller de 24 kyrksocknarna i , som då hörde till , tror jagvisst att grymheter förekom där i samband med . Men jag kanförsäkra all det överallt i världen vid den liden förekomliknande och förmodligen ännu värre händelser. Därmed rättfärdigar jag inte vadsom skedde i de socknarna - om det nu är sant vad som här citerades. 1detta sammanhang tänker jag på hur del var när jag som ung studerande befann mighär i och gamle borgmästare hade ordnat en bjudning där hansamlade människor från Baliicum. Vid den tillställningen hamnade jag mittemoten kvinna från Baliicum, vars son hade blivit levande begravd. Så nog har delbegåtts grymheter också i nyare tid, ! Vadså historieskrivningen angår har jag läst böcker, bl. a. , och jag har kommit fram till att författaren där har strävatefter objektivitet. Det tror jag alt också många andra författare än VilhelmMoberg - som jag beundrar mycket - har gjort. Slutligenvill jag ställa den frågan om den utveckling som skett i och som leddetill vad som hände skulle ha blivit sådan som den blev, ominte tidigare hade varit kung. Vi skall akta ossför att skriva om historien i efterhand. Det kan hända all vi inte hade fåttallmän rösträtt den dag och det år som vi nu fick, om någon annan hade tagitmakten . Jag tycker det är mycket vårdslöst att stiga upp här och läsahistoria så som gjort här . Allmänna flaggda -gar HerrLORENTZON (vpk): i Agnas inlägg i denna debatt kanske inte hade så mycketmed vår motion att göra, men del var ändå intressant alt lyssna på honom. brukar ju begagna tillfället att från denna talarstol deklarera sitthjärtas mening, och det respekterar jag honom för, även om vi går fram efterdiametralt motsatta linjer. Jagser frågan om fiaggdagarna som en politisk fråga. De har använts politiskt iden svenska almanackan. Det är därför som vi motionärer har föreslagit altGustav II dödsdag skall tas bort som fiaggdag och attvi i stället skall fira den dag då den allmänna röslrätlen genomfördes i vårtland. Vi har föreslagit del därför att del har stått decenniers kamp för denallmänna rösträtten och därför att det är arbetarrörelsen som genom denna sinkamp har tvingat fram allmän rösträtt. Del vill man emellertid nu inte vara medom, utan man vill i stället fira valdagen. Men då skulle den politiska effekteninte bli lika stor som för den allmänna rösträttens genomförande ivårt land blev allmän fiaggdag. Där bryts alltså meningarna. Vi har olikauppfattningar, en borgeriig och en socialistisk. Sedanhar det också sagts alt väl kan fiagga . Nej, detkan jag inte göra, eftersom jag bor i ett flerfamiljshus och intesjälv-bestämmer flaggningen. Vidareär det så att dessa fiaggdagar ju inte bara är införda i almanackan, utanefter vad jag hört talar man i radion jämt och ständigt om att hissasflaggan dä och då och halas då och då. Detta går givetvis in i människorsmedvetande, och om del dessutom står nämnt om allmänna fiaggdagar i almanackanhyser man givetvis ett alldeles speciellt intresse för de dagarna. i Agnas menade också att vad jag här sagt - och det gäller även om vårmotion - skulle man inte fä säga från denna talarstol och inte få motionera omhär i , eftersom del här handlar om heliga ting. Ja, så har det alllidvarit för svensk arbetarrörelse, när det kämpats för människovärdet. Då har manalltid angripit sådant som med borgarnas sätt att se har varit heliga ting. Dåhar det varit parias som talat. Men denna kamp kommer att fortsätta undan förundan. i Agnas säger att om hade levat sä skulle han möjligen -del sades inte rent ut men jag fick den uppfattningen ha kunnat ändrauppfattning och inte varit så hård. berg skulle ju ändå inteha kunnat våldföra sig på det autentiska material som finns bevarat i svenskariksarkivet och som har dolts för svenska folket . Vad manframför allt skall hålla räkning för är ju att han har plockatfram material som andra har gömt undan. Jag tror aldrig att vara så oäriig all han skulle ta tillbaka vad han själv sett, bevittnatoch skrivit om. Även om är död går det inte an att lasta honomför vad som helst. Visst,i Agnas, förekom det krig och grymheter även på andra ställenunder . Jag har talat med historieforskare som menar att var så mycket värre än feodalherrarna på andra håll i . Det kan jaginte uttala mig om, men jag skulle tro all tidsandan var sådan: Allmogen varmer eller mindre slavar och det var adelsmännen som styrde. Men i Sverigeflaggar man för förtryckaren och mördaren är där skillnaden ligger. Det är delta vi har vänt oss emot, och om dettahandlar motionen och debatten . Härhar talats om allmogen, bondebefolkningens insatser som har gått. Detpåminner mig om att det är bondetåget från olika delar avlandet marscherade mot . Det var , en för vårt land mycketallvariig tid. Vi hade också då en kung, tysk-orienterad, som gärna säg altSverige lierade sig med tyskarna i kriget. De gamle kan berätta hur matenförsvann ur det här landet till den ena krigförande parten, och hur den svenskaallmogen fick svälla. Då mönstrade den tidens reaktion - i spetsen hade manockså den gången en kung - 30 000 bönder från olika delar av landet tillStockholm. Jag skulle tro au det var den mest väl regisserade och störstautomparia-mentariska aktion som genomförts i detta land. Visst kanhögern och övriga reaktionärer genomföra väl iscensatta utomparlamen-tariskaaktioner! Det visade bondetåget 1914. Och reaktionärerna uppnådde också sittsyfte. Den liberala regeringen med i spetsen avsattes och kungentillsatte en annan statsminister och en annan regering. Del var då det. Denstatsministern som tillsattes kom i folkmun att kallas för Hungerskjöld, Jagtror inte att han har hedrats med någon staty. Detta land och denna riksdag måhållas räkning för alt vi i foajé har en byst av inte av Hungerskjöld. Jagtror alt vi skall erinra oss delta när man i detta sammanhang börjar tala omden svenska bondebefolkningen. Den lät sig den gången luras av människor medreaktionärt nit och en kung som vid det tillfället kunde ha varit livsfariigför det svenska folket. Jagskulle kunna exemplifiera med andra kungar, men jag kanske inte skall ta upptiden med att gå in på det . Men lät oss ta och hans överfallskrigoch provokation mot grannen i öster, ryssarna ! Han klädde vid dettillfallet ut de svenska soldaterna i ryska uniformer. Det var några hundra årinnan använde samma metod när han överföll . Det var ett snuskigtkrig. bondsöner stupade iFinland. - Skall vi ta fier kungar? Vi kanske kan Nr 120 återkomma. Vi skulle kunna ta dem kung för kung för kung! - Men Onsdagenden detta får räcka så länge, herr talman. HerrNILSSON i Agnas (m) kort genmäle: Allmänna flaggda- När man hörde senaste inlägg fick man gar en känsla avatt han önskar få vara domare för dessa människor pä den yttersta dagen ochkunna kalla dem tillbaka till livet för att hålla rättegång med dem. Enligt denHeliga skrift, som han talade om i början, är ju alla människor syndare. Jagtror därför det är bäst att vi överiåter den slutliga bedömningen till någonsom har den fulla kännedomen. HerrLorentzon frågade vad det jag sade har att göra med motionen. Jag kan då frågavad det som sade här i sitt långa tal har att göra medflaggdagar i och för sig. Det var fråga om att vi skulle fira den svenskarösträttens införande, och vi kan ju ta bort en och annan fiaggdag, men hanshistorieskrivning fann jag helt onödig i det sammanhanget. Sedankom med insinuationer om att mitt inlägg skulle gå ut på att jagansåg att det här rörde sig om heliga ting och att den som hade en annanuppfattning tillhörde - orden är alltså . Det vare migfjärran att på något sätt se det så! Jag betraktar inte någonting mänskligt somi och för sig heliga ting, men jag anser att sanningen är ett heligt ting, ochsanningen finns inte bara på en sida, framför allt inte bara på den sida somherr Lorentzon just nu företräder. Närjag talade om menade jag inte att han, om han hade levat, skulleta tillbaka vad han skrivit på grundval av dokument som han funnit iriksarkivet, men jag menade att han alltid hade två sidor. kundebli oerhört stark när han betonade en sak, men jag är alldeles övertygad om atti fall han hade stått här skulle han ha sagt att han kände till också andrasidor av historia än denna sida, som tillhörde ettungdomsskede av hans liv. -Det var delta om detta. Närdet talas om att man flaggar för förtryckare och mördare vill jag säga att jag protesterar däremot. Om jag hissar flaggan vid min sommarstuga - det enda ställe där jag har en flaggstång - pä , gör jag det inte för förtryckare och mördare, utan jag gör det fullt medveten om att hade många svagheteroch att del måhända också är sant att han hade farit grymt fram. Jag gör det emellertid också med tanke pä alla dem av mina fader som under den tiden stred och led - de flesta gånger kanske mot sin vilja - men som säkert också upplevde det så, att kriget - trots allt vad och andra säger om att kriget bara varit erövringskrig - ändå värnade om den svenska tron. Det skulle ha blivit mindre av biblar och postillor i hemmen och mindre med kunskap i läsning om ord, om det hade varit en katolsk regim som hade tagit över - det är i alla fall min övertygelse. Därmed rättfärdigar jag dock inte de ogärningar som har 113 8 protokoll 1974. Allmänna flaggda -gar förövats under denna lid. Sedanmåste man ju fråga - jag vill sluta mitt anförande med det som sill med - vad och bondetåget har att göra med den härdebatten. HerrLORENTZON (vpk) kort genmäle: i Agnas har talat om hurförhållandena skulle ha kunnat bli, om hade funnits och kämpat för den rena och sanna tron, för protestantismen,och hade blivit ett katolskt land i stället. Detta kan man egentligeninte diskutera. Däremotskulle jag vilja ta upp en annan fråga i samband därmed, eftersom visserligen inte bekänner sig till den men ju ändåhar myckel gemensamt med den. Detfinns inget monopol i fråga om almanackan. Vem som helst kan skriva den, mankan ha vilka namnsdagar som helst.