prot · FX09109 · 1974-12-31 00:00:00 — Svarar man altvi skall vänta är man inne pä precis samma linje som den jag här har skisserat,nämligen att vi skall avvakta den tidpunkt då vi kan behöva göra en sådanförändring. finns det inget behov av del. Därmedkommer jag fram till den fräga som har ställts till mig, nämligen om jag endastaccepterar en monarki med manliga innehavare av statschefsämbetet och om jagavser alt slä monarkin sönder och samman. Låt mig svara att jag aldrig slagitsönder och samman någonting. Det är ett för mig fullkomligt främmande uttryck. Menjag tycker att den riksdag som då sitter skall ha befogenhet all avgöra fråganoch inte att 1975 eller 1976 ärs riksdagar skall binda oss för framtiden på denpunkten. HerrBJÖRCK i (m) kort genmäle: Naturiigtvis är det inle särskiltroligt alt behöva lotta i grundlagsfrågor-del instämmer jag gärna i. Men vaddet nu gäller aren utredning. Sedan får vi la ställning, med eller ulan lottenshjälp, till de förslag som denna utredning kan framlägga. Men det är självklartatl del bästa i denna fräga vore om en del av partivänner slötupp kring kravet på införande av kvinnlig tronföljd. Jag tänker då inte minslpä de socialdemokratiska kvinnorna här i kammaren. Dä skulle vi undvika enlottning, och ingen skulle vara gladare än jag om så blev fallet. Idebatten om kvinnlig tronföljd ligger två frågor inneslutna, som bör hällasisär. Denförsta gäller statsskicket. Skall vi ha republik eller monarki? Konstitu tionsutskottet ger sitt svar genom atl föreslå avslag på motionerna 2 och 350 och genom att i sitt betänkande citera ordalagen i propositionen 1973:90: "--- konungadömets bevarande är en given utgångspunkt vid ut formningen av ny författning, om författningen skall fö önskvärt stöd i och folkopinionen," Omja är ja, kan alltså frågan om monarki eller republik strykas från dagordningeni della sammanhang, vilken åsikt man sedan än må ha i den-frågan. Detproblem som är det aktuella i frågan om kvinnlig tronföljd är: Vill vi hajämlikhet mellan män och kvinnor i vårt samhälle? Anser vi att en kvinna saknarförmåga att fylla de funktioner av representativ och ceremoniell art som dennya författningen avser att tilldela konungen? Måste en manlig överhöghet trotsallt poängteras pä någon punkt i del svenska samhället även i en nyförfattning, som dock borde skapas i takt med liden och dess jämlikhetssträvanden?Vi har tillsatt kommittéer för jämlikhet mellan män och kvinnor, och vi talarom , Hur är det då beställt med förmågan att dra konsekvensernai praktiken? Jämlikhet skall gälla för alla, vilken position i samhället det änär fräga om - det må sedan gälla en eller många. Jag är någol förvånad överkonstitutionsutskottets ordförandes tal om att det är en så obetydlig form avjämlikhet att den inte bekymrar honom - det gäller ju bara en eller elt parpersoner. Men jämlikhet skall gälla för alla. Övertygad om att jämlikhet mellan män och kvinnor avser hela samhälletyrkar jag bifall till reservationen 2, Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 41 punkten1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskoitets hemställan, dels reservationen nr 2 av hertBoo m. fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan hert begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller hemställan i betänkandet nr 41 punkten2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m, fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av hertBjörck i och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 41 punkten3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä hert Björcki begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: §7 Folkomröstning vid grundlagsändring Föredrogs betänkande nr 42med anledning av motion om folkomröstning vid grundlagsändring. 1 detta betänkande behandlades motionen 1974:261 avherr m. fl, (m) vari - såvitt avsåg hemställan punkten a - hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag rörandegrundlagsändringar i enlighet med de i motionen föreslagna riktlinjerna ifråga om möjlighet till beslutande folkomröstning vid grundlagsändring. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1974:261, såvitt avsäghemställan punkten a. Reservationhade avgivits av hen i (m) och () som ansett attutskottet bort hemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1974:261, sävitt avsåg hemställan punkten a,hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag beträffandebeslutande folkomröstning i enlighet med de av reservanterna angivnariktlinjerna. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav herrar (), Fiskesjö (c), Jonnergärd (c), () och iHamburgsund (fp). HertBJÖRCK i (m): Den nya grundlag som har antagit innebär att möjligheter atthänskjuta politiska sakfrågor direkt till medborgarna för avgörandefortfarande saknas. Detta är en allvariig brist i den nya författningen. Enighetråder om att den svenska folkstyrelsen också i fortsättningen skallförverkligas genom ett i huvudsak representativt system. Detta hindrar dock päintet sätt att möjlighet bör finnas att i vissa frägor använda sig av ett utvidgatfolkomröstningsinstitut. Det kan exempelvis ske vid viktiga grundlagsändringar.Här bör beslutande folkomröstningar kunna genomföras, och möjlighet att fötill ständ sådana bör ocksä ges till en riksdagsminoritet. Det innebär, omförslaget genomförs, en viktig garanti för att stora förändringar igrundlagarna inte drivs igenom av en smal riksdagsmajoritet mot medborgarnasönskemål. moderata reservationen anges hur sådana folkomröstningar skall utformas. Omen tredjedel av ledamöter sä begär, skall folkomröstning anordnasvid kommande riksdagsval. Folkomröstningen skall utformas så att man har attrösta antingen ja eller nej pä det framlagda förslaget. Förslaget förfaller omflertalet av dem som har deltagit i folkomröstningen svarar nej eller omantalet nejröster svarar mot mer än hälften av de röster som har avgivitssamtidigt i det förrättade riksdagsvalet. I annat fall skall förslagetbehandlas pä vanligt sätt, dvs. av den nyvalda . Förslaget frän moderata samlingspartiets sida ansluter sig tillförslaget i den reservation som förelåg när vi behandlade den nyagrundlagen. Förslaget till lagtext finns i reservationen 15 som var fogad tillförra årets konstitutionsutskottsbetänkande nr 26. Den reservation som nuföreligger frän moderat häll innebär alltså i detta fall inga avgörandenyheter. Men orsaken till att den har kommit upp nu är att vi inte hademöjligheter att behandla var för sig de skiljaktiga meningarna hos de olikapartierna. Jag ber, hert talman, att fö yrka bifall till denreservation som de moderata ledamöterna fogat till konstitutionsutskottetsbetänkande nr 42. Hert- FISKESJÖ(c): Närden nya grundlagen behandlades första gängen här i under vårsessionen1973, framfördes det från olika partier och enskilda motionärer på en lång radpunkter alternativa förslag till den regeringsform och den riksdagsordning somregeringen presenterade i pro- positionen nr 1973. Centerpartiethade ett stort antal yrkanden - en del av dessa gemensamt med folkpartiet.Under riksdagsbehandlingen biträddes en del av dessa yrkanden, helt ellerdelvis, medan andra avslogs av den riksdagsmajoritet som då bestod avsocialdemokrater och kommunister. Närden nya författningen kom upp till en andra och slutlig behandling undervårsessionen 1974 gällde det, som alla vet, atl antaga eller förkasta de somvilande antagna texterna. Någon möjlighet till förändring av enskilda delar avförfattningskomplexet förelåg inte. Inomcentern gjorde vi i det läget den bedömningen att den som vilande antagna författningennu borde antagas - trots de brister som enligt vår mening kvarstod. Vi ansågatt den nya författningen som helhet var klart överiägsen den gamla och att dendärför borde accepteras. Samtidigi underströk vi alt även den nyaförfattningen på viktiga punkter borde förbättras, och vifäste särskild vikt vid den utredning om vidgad grundlagsreglering avmedborgeriiga fri- och rättigheter som blev ett resultat avgrundlagsbehandlingen . Eftersomdet, som jag nämnt, inte var möjligt att genomföra konkreta förändringarav grundlagstexterna vid det andra beslutet , avstod vi inom centernfrän att under den allmänna motionstiden återkomma med de konkreta förslagsom inte vunnit gehör under riksdagsbehandlingen . Det innebär således inteatt vi släppt dessa krav, men vi anser att det enda riktiga var att återkommavåren 1975 när den nya författningen trätt i lillämpning. Vänsterpartietkommunisterna och moderata samlingspartiet däremot ålade sig - av skall visäga propagandistiska skäl - inte samma självklara restriktivitet. Och det ären av anledningarna till att vi nu har att behandla en läng rad betänkanden igrundlagsfrågor. a. den fråga som behandlas i betänkande nr42, nämligen frågan om möjlighet till folkomröstning i grundlagsfrågor. Härär förhistorien den att mittenpartierna i en gemensam motion 1973 lade fram ettkonkret utarbetat lagförslag. Detta byggde på ett förslag som ursprungligenlanserats av författningsutredningen och som tagits upp i en reservation igrundlagberedningen. Även moderata samlingspartiet hade 1973 en motion med iprincip samma innebörd men med en något annoriunda utformad lagtext. Underutskottsbehandlingen anslöt sig moderata samlingspartiet tillminenpartiernas lagtext. Det blev således en gemensam reservation i utskottet,och i röstade moderata samlingspartiets representanter för dennareservation. Meni den motion som behandlas i betänkande nr 42 och iden moderatreservation som finns fogad till utskottsbetänkandet kräver manplötsligt utredning av hela frågan. Vad är meningen med detta? Man skulle kunnatro att moderata samlingspartiet nu underkänner den lagtext som man enhälligtröstade och av det skälet anser alt hela frågan pä nytt bör utredas.Men sä är det uppenbariigen inte. reservationen finns inteett ord av kritik mot det förslag som man enhälligt röstade , Tvärtomupprepar man i beskrivande ordalag den lagtext som man tog ställning ,Men trots detta kräver man utredning. Vad i all väriden är det som skallutredas? Det skulle vara intressant att fö besked om. Sanningenär uppenbariigen att moderata samlingspartiet lagt den här motionen ochreservationen för att utåt försöka framstå som varmare anhängare avfolkomröstning än och . Det är enligt min mening ett kufisktsätt att försöka göra en markering, och den har ingen saklig grund. Utskottetsmajoritet - socialdemokraterna och ledamoten för kommunisterna- vill över huvud taget inte veta av folkomröstningar Av det skälet kan jagsjälvklart inte rösta med utskottsmajorileten. Moderaternahar föreslagit en utredning som man inte kunnat ange några motiv för och som,om den skulle komma till ständ, endast skulle fördröja frågans lösning. Av deskälen kan jag inte stödja moderatreservationen. Jagkommer fördenskull, herr talman, att avstå från att rösta i en kommandevotering. Hert i (fp): Jag kan till fullo instämma i vad hert Fiskesjö sagt. hadevi uteslutande att ta ställning till det vilande grundlagsförslaget och avgöraom det var bättre än grundlagar eller inte. Frän sidatyckte vi att det vilande förslaget trots vissa brister, som vi har pekat pä,var helt överiägset 1809 ärs grundlag. Därför röstade vi ja tillgrundlagsförslaget; vi kunde inte i det läget komma med några förändringartill det vilande förslaget. Det mäste antas eller förkastas i sin helhet.Därför avstod vi frän alla motioner i grundlagsfrågan . Det innebärsjälvfallet inte att vi pä något sätt har gett upp och övergivit våraståndpunkter. Tvärtom, vi ämnar återkomma med dem, men det tänker vi inte göraförrän lagen trätt i tillämpning. Detfanns alltså , som sade, ett utarbetat lagförslag.Lagtexten var klar t, ex, i fråga om folkomröstning vid grundlagsändringar.Denna lagtext stöddes även av moderata samlingspartiet. har moderaternamotionerat om en utredning pä detta område. Tittar man snabbt pä derasframställningar misstänker man lätt att börjat ändra ståndpunkt iden här frågan. Men jag tror inte, vilket man ser om man läser derasreservation noga, att de ändrat ståndpunkt. Jag hoppas kunna fö bekräftat attde verkligen är intresserade av att fö en beslutande folkomröstning. Jag kaninte förstå att det finns någon som helst anledning att motionera i dessafrägor och kräva utredning när det redan finns färdig lagtext att lägga fram,om man inte är ute efter att på något grumligt sätt vinna propagandistiskafördelar. Socialdemokraternaoch kommunisterna kan av nägon anledning inte alls tänka sig att med enfolkomröstning gå ut och fråga folket vad det tycker om en grundlagsändring.Man avstyrker därför moderatmotionen med moti- 3 protokoll 1974. veringar som jag inte kanacceptera. Jag är nämligen helt för att man skall ha folkomröstning vid grundlagsändring. Mensom redan sagts här är förslag om en utredning bara ägnat attförsena frågans lösning och därför kan jag heller inte rösta på detta. Vid voteringkommer jag att avstå från att rösta. HertJOHANSSON i (s): Det finns både principiella och praktiska skäl mot motionsförslaget ombeslutande folkomröstningar i grundlagsfrågor. Denprincipiella invändningen är att man inte kan bygga in beslutandefolkomröstningar i ett representativt pariamentariskt system. Inom ett sådantskall ta ansvar för beslutet. Det ansvaret kan utkrävas i detföljande valet, men beslutandet skall ligga hos . Det råder nufullständig enighet om att man skall ha ett representativt pariamentariskt syslemi , och man skulle med detta omröstningsförfarande föra in ett främmandeelement. Denpraktiska invändningen äratt med det system vi har i kommer degrundlagsändringar beslutat när ärendet behandlats första gängen attunderställas folket i val. Ingen har velat ta bort denna ordning och ersättaden med någonting annat. Det betyder att om grundlagsändringarna har storpolitisk betydelse kommer de att utgöra ett inslag i valrörelsen, ochmänniskornas ställningstagande i valet blir ett ställningstagande för och emotvissa delar av grundlagsförslaget. valrörelse vi hade 1973 dränktes grundlagsfrågorna av de andra frågorna.Den risken kommer att finnas även med den ordning motionärerna har föreslagit.Att det inte blev någon störte debatt under valrörelsen berodde säkertfrämst på att det inte fanns så stora principiella skillnader mellan de olikapolitiska partiernas ståndpunkter att partierna fann det angeläget att ta uppgrundlagsfrågorna i valrörelsen. Det enda man skulle vinna genom den föreslagnaordningen är att medborgaren skulle kunna rösta pä ett sätt i detallmänpolitiska valet och på ett annat sätt i en gmnd-lagsfråga. Men om detblir en folkomröstning i sådana frägor för man utgå frän att partiernaengagerar sig. För min del tycker jag det ter sig meningslöst att anordnabeslutande folkomröstningar med val. Vilär väl att döma av de föregående anförandena fö igen denna fråga nästa år.Under sådana förhällanden skall jag inte vidare utveckla mina synpunkter påfolkomröstningsinstitutet utan jag ber att fö yrka bifall lill utskottetsförslag. Hert i (m): De båda anföranden som här har hållits av och folkpartietsrepresentanter kan jag inte avstå från att kort kommentera. Det var, som jagframhöll i mitt tidigare anförande, på det sättet att man inte hade möjligheter att väcka motioner som skulle behandlasi anslutning till antagandet av den nya grundlagen Däremotfinns det ingen som helst s. k. självklar restriktivitet, som hert Fiskesjötalade om, i fräga om att under den allmänna motionstiden pä annat lämpligtsätt ge uttryck för det som ett parti har på sitt program eller finnerlämpligt, ja, självklart att föra fram. Det har vi gjort i annat sammanhang ochdet tänker vi fortsätta att göra. Vidarehar det här framförts att en utredning skulle verka fördröjande. Om man utgårifrån att utredningar skall pågå orimligt så kan man naturiigtvishävda den synpunkten. Men om, herrar Fiskesjö och i , vi nuär sä helt ense, torde det för den borgeriiga sidan i alla fall inte innebäraatt en utredning skulle fördröja frågans lösning. Nuär det emellertid inte bara de borgeriiga partierna som skall fatta dettabeslut. Kravet pä utredning för naturiigtvis ocksä tolkas på sä sätt alt mantillsammans med de andra partierna skulle kunna resonera om att fö fram ettförslag som man skulle kunna ansluta sig till. Jag förutsätter nämligen att manpå alla häll kan vara beredd att jämka och ge med sig för att uppnå en samlandelösning. Jag vet, herr talman, inte om så är möjligt just i denna fråga, mendet kan man ju inte veta när man motionerar. Man mäste förutsätta att det finnsmöjligheter till öppenhet och god vilja. Därav, herr talman, kravet påutredning. Sedansägs det i moderata samlingspartiets reservation ganska utföriigt vad det är vivill. Det ansluter till vad och sä sent som förra åretansåg i dessa frägor. Men bara därför att de inte råkar ha kommit pä idén ellerdärför att de av annat skäl avstått från att motionera i frågan i är och det alltså inte finns några center-ellerfolkpartimotioner, tänker markera sin position genom att avstå från att röstapå förslag som de gillar och tidigare varit med om att föra fram. Manskulle kunna uttrycka detta så att och när vi om enliten stund skall gä till omröstning i dessa frågor tydligen kommer att sittaoch tjura. Så,herr talman, till sakfrågan. Inom de borgeriiga partierna är vi i alla fallöverens om att det kan vara lämpligt att låta vissa frägor gä direkt tillfolket för avgörande. Jag beklagar att socialdemokraterna i just denna frägainte har velat vara mera generösa när det gäller direkt medborgarinflytande. Närvi diskuterade förfaltningsfrågan fick vi uppleva hur många människorhyste misstänksamhet mot vad de kallade för de etablerade politikernas sättatt behandla olika frågor inklusive grundlagsfrågor. Då tyckte vi från moderathåll att det var rimligt att just i frågor av den karaktären, att de kan kommaatt väsentligt förändra värt statsskick, låta människorna vara med direkt ochsäga ja eller nej. i (fp): i sade väldigt mycket här under . Sedankom han fram till sakfrågan, enligt sin egen åsikt, och det var ju glädjande i ochför sig. Men jag har en fråga att ställa till , eftersom moderatasamlingspartiets motion och reservation inte för denna fråga ett stycke framåtutan tvärtom för den bakåt: Har hoppat av från den text vi var enseom förra gången eller varför har ni lagt fram detla förslag? Kan ni inle medgeatt ni väckte denna motion för atl fö litet propagandistisk effekt i sambandmed den upphetsade debatt om grundlagsfrågorna som fördes ? Utskottetsordförande hade vissa principiella synpunkter pä frågan om beslutandefolkomröstningar. Sådana skulle inte gå att förena med ett representativtsystem enligt hans åsikt. Jag kan bara kortfattat säga atl jag inle delar densynpunkten. Vi behöver inte gå längre än lill för alt fö belägg för attdet går. Där har man ett någoriunda väl genomfört system med folkomröstningarvid grundlagsändringar. Mendetta är en debatt som lär återkomma, sä jag skall inte gä längre in på denjust , herr talman. Det vare mig främmande, i , alt på något sätt försökaförhindra moderata samlingspartiet att lägga fram allehanda utredningsförslag.Men här gäller det en alldeles speciell fråga, där vi 1973 hade ett konkretlagförslag som även moderata samlingspartiet röstade för. Frän moderatasamlingspartiets sida har inte yttrats ett ord av kritik mot del förslaget. Mennu går man i bräschen för en reservation som kräver utredning i samma fråga. Dåär det väl rimligt att vi frän och frågar moderatasamlingspartiet: Vad är det ni vill utreda för någoniing? Vad är det som varfel i det förslag som lades fram ? Jag har inte hört någon som helstmotivering frän för utredningsförslaget. Omman sedan ser pä fortsättningen finner man all den ståndpunkt som moderatasamlingspartiet nu intagit inte kan innebära någonting annat än atl viytterligare skjuter detta problem pä framtiden. Om nämligen moderatasamlingspartiet anser att en utredning av denna fråga är befogadutgår jag från att ni även kommer att anse detsamma - eftersomingenting har hänt . Det skulle i så fall betyda atl möjligheternaatt fö en majoritet för del konstruktiva och konkreta förslag som vivar ense om 1973 har bortfallit. Jaghade inte tänkt gå in i själva sakfrågan. Jag vill bara påpeka för herrJohansson i att de förslag som vi utarbetade innebär attfolkomröstningsinstitutet skall vara fakultativt. Först skall vi ha ell vilandebeslut i om grundlagsändring. Därefter skall en minoritet ha möjlighetatt kräva folkomröstning. Och om denna föreskrivna minoritet lägger fram kravom folkomröstning skall folkomröstningen äga rum i samband med nästföljandeval, dä väljarna har att ta ställning - ja eller nej - till del beslut somriksdagen en gäng har fatlat. Det är alltså en mycket enkel procedur, som intepä något sätt kommer i konflikt med det representativa systemet och som inteheller utifrån praktiska utgångspunkter pä något Vi måste under alla omständigheter fatta beslut tvä gånger igrundlagsärenden. Innebörden i vårt förslag är ju att vi dessutom ger desvenska väljarna möjlighet att ta ställning till de konkreta ändringsförslagsom redan behandlats i en första gång. HerrBJÖRCK i (m): Bäde i och tycks ha fött någonolycklig fixering vid det lilla krav på utredning som råkar finnas med iklämmen, eftersom de gång pä gång återkommer till detta i stället för att ägnasig ät en sakdebatt i sakfrågan. Vi har faktiskt från moderata samlingspartieti vär reservation gjort klart vad vi vill. Som jag framhöll i mitt tidigareanförande ansluter det sig till vad vi inom de borgeriiga partierna var enseom när denna fråga diskuterades förra gängen. Om vi genom en liten utredningkan öppna famnen även mot andra partier och fö en ökad anslutning till våratankegångar, tycker jag inte att det är sä fariigt. Men,herr talman, jag blir efter att ha lyssnat på och folkpartietsrepresentanter i denna debatt mer och mer övertygad om att man pä dem verkligenkan applicera det gamla talesättet "surt, sa räven om rönnbären". Delycks uppenbariigen vara ledsna över att de själva inte väckt motioner i dennafräga. Därför talar de om helt andra saker än det som debatten egentligen gäller. HerrJOHANSSON i (s): Självfallet skall jag inte blanda mig i den diskussion som uppståttmellan herrar i , Fiskesjö och i , Fär jag isakfrågan endast, efler att ha lyssnat till debatten, konstatera alt ingen idenna kunnat visa att det finns ett särskilt behov av att ordna beslutandefolkomröstningar i en situation där vi enligt gällande regeringsform har attgå ut till folket i val innan det andra beslutet i en grundlagsfråga fattas. HerrFISKESJÖ (c):