prot · FX09133 · 1974-12-31 00:00:00 — Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 2, 3 och 4 som fogatstill socialförsäkringsulskollels betänkande nr 33. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Hen RINGABY (m): Opposilion lönar sig . Man behöver faktiski inte somoppositionspolitiker fara ul till något sloll ulanför Slockholm för all fåigenom olika förstag ulan det kan löna sig atl opponera även i . Jagtänker pä förslaget i propositionen 132, som vi nu behandlar och därfinansminisler Slräng på grundval av skatieutredning föreslår altmarginaleffeklerna för pensionärer med små sidoinkomsler skall mildras.Moderata samlingspartiet har slagits för detta och försöki fä enavlrappning av det kommunala bosiadsiiltäggd och hustrutilläggel. Vi vill alldenna avlrappning skall ske med en tredjedel och inte som med hälften av dendet av sidoinkomsien som översiiger . Det här hälftenavdragd harmedfört myckel stora marginaleffekter för vanliga pensionärer. Upp lill 95procent av en sido- Sänkningav inkomstskatten, m. m. inkomsi har försvunnit. Nuföreslär finansminislern alt den här avtrappningen skall ske med en tredjedel,som vi från moderaia samlingspartiet så mänga år har föreslagit. Det är mycketglädjande. Titt detta kommer också ett 500-kronorsavdrag lill alla pensionärermed en inkomsi . Det är dubbett så mycket som en vanliginkomsllagare fär. Så pensionärerna har faktiskt blivit bra tillgodosedda idenna proposition. Förmill vidkommande, herr lalman, gäller det närmast atl prata om reservation 1 isocialförsäkringsulskollels belänkande nr 33. Den berör den del avskaltepaketet som socialförsäkringsulskollel har behandlat, nämligen höjningenav sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare och egen-fördagare från 3,8 procenitill på anställdas löner och på egenföreiagarnas egnaarbetsinkomster. sker för att kompensera statens bortfall av penningar dålöntagarna befriats frän avgifter lill sjukförsäkringen. Men för alt klaradetta behövs del fakliskt bara en höjning från lill ,inte till . 0,9 proceni för myckel tar man ut. Del är en miljard exlrasom las ut för all klara andra delar i skaltepakeld än de som berörsocialförsäkringsavgifien. Till della kommer en höjning pä 1/ifolkpensionsavgift, utöver del som behövs för folkpensionshöjningarna - ocksåför all klara skallen. Del är t ,i överuttag päsocialförsäkringsavgifler. Del innebär en och som manfinansierar en skattesänkning med via värt socialförsäkringssystem. Skall mangöra sä här? Skall man bekosta sänkningar av slalsskalten med höjda avgifterlill värl socialförsäkringssystem? Vifrån moderata samlingspartiet säger absolut nej till det systemet. Tydligen görman del också i . Hur skall vi över huvud taget få respekl förvåra sociala koslnader, om de skall betalas med avgifter som även skatt ersättaen del av statens skatteinkomster? Vad blir skaller och vad blir avgifter lillsocialförsäkringen , om vi forlsätler efter den här linjen? Ingenkommer all kunna svara på del. Det är dl problem särskill för egenfördagare.Deras socialförsäkringsavgifler skall alltså inte bara klara derasförsäkringsskydd ulan även hjälpa andra med en skattesänkning somegenföreiagarna själva inte får. Del gäller ofta egenfördagare med mycket småinkomsler. Moderaia samlingspartiets bestämda uppfallning är allsocialförsäkringsavgifierna endast skall höjas så myckel som förbättringar iförsäkringssystemet moliverar. Skattesänkningar fär pä annal sätt, omde över huvud tagel skall finansieras lill sista öret. Hagauppgöretsen mellansocialdemokralerna och , som diskuteras, innebär verkligen allfinansminister i höjda arbetsgivaravgifter får lillbaka vartenda öresom han sänker skallen med. Då är del ingen skattesänkning ulan en meningslösrundgäng av pengar. Fårjag påminna om all pensionsälderskommilién och skalleuiredningföreslog - om jag inte hell missminner mig - en höjning av arbetsgivaravgifteroch socialförsäkringsavgifler för att klara dessa reformer.Hagauppgörelsen innebar ,och många har frågat sig varför den innebaren högre avgift än vad utredningarna faktiskt föreslog. Ja, del beror pä alldel i ulredningsförslagen också fanns en höjning av arbetsgivaravgiften, menden ville inte vara med om utan lade den pä socialförsäkringsavgifieni slället. Och eftersom arbelsgivaravgiften utgår på hela lönen, oavsett hurhög den är, och socialförsäkringsavgifien bara pä löner upp lill , får man alltså när man växlar en arbetsgivaravgift mol ensocialförsäkringsavgift höja denna socialförsäkringsavgift en smula.Folkpartiet såg alltså lill att 1. o. m. dessa tvä tiondels proceni kom in iSträngs kassa. skapar myckel stora problem för landsting c;!.kommuner. Del finns i denna kammare representanter för Landslingsförbundelsslyrelse och för . Tillät mig ullala min mycket stora förvåningöver dessa förbunds agerande i skattefrågan. skall ju tillvarata landslingens och kommunernas iniressen, menhar de gjort del? Vad är det som egentligen har skett? Jo,för del första får landsting och kommuner höjda avgifter försina anslällda. Del betyder en miljard i ökade avgifter för kommuner ochlandsling . Och för alt klara dessa höjda avgifter måste kommuneroch landsting i slor omfattning, som vi vet, höja skatterna . Detkostar läns landsting , moisvarande 300helärsanslällda i . Faslän vi inie kunde anslälla en enda personfär vi attlså belala 300 årslöner i höjda avgifter för övriga anslällda.Samtidigt säger man all det är den offentliga sektorn som skall klaraarbetslösheten genom atl anslälla folk. Jag frågar: Hur skall det gå till medden här politiken? Fördel andra är skattesänkningen sä konstruerad atl kommuner och landstingförlorar ungefär tvä miljarder i skatteunderlag. Fördeltredje säger finansministern att han träffat en överenskommelse medLandstingsförbundet och om ell skallestopp och1974, och diskuterar man också dl skalleslopp , om kommunerna överhuvud lagd skall ha någon skalteräll kvar. Det blir 1975 som blir fritt, och dähar också många kommuner passat pä att höja skatten. Fördel fiärde har finansministern inte kunnat klart utsäga hur kommuner ochlandsling skall kompenseras för dessa ökade koslnader. Jag frågar, äradekammarledamöter: Hur skall kommuner och landsting kunna långlidsplanera undersådana omständigheter? och borde faktisktlära sig av hur man skall tillvarata sina medlemmarsiniressen. Del har man icke gjort enligl min bestämda uppfallning. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservationen t. Sänkning av inkomstskatten, m. m. Sänkning av inkomstskatten, m. m. HenKARLSSON i (s): De delar av proposilionen 132 vilka behandlas isocialför-säkringsulskotlds betänkande nr 33 innehåller förslag om dels ändraderegler för avlrappning av huslrulillägg och kommunall bostadstill-lägg, delsförstag lill höjning av arbetsgivares och egenfördagares socialförsäkringsavgiftertill sjukförsäkringen från nuvarande 3,8 proceni lill 7 procent.Sjukförsäkringens koslnader läcks ju lill 33 proceni avstatsbidrag, till av socialförsäkringsavgifter frän arbetsgivarnaoch lill resterande 27 proceni av avgifter från de försäkrade. Vid beräkningenav avgiftsunderiagei bortser man från den del av inkomsten som överstiger 7,5gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet. Dessutom bortser man från deinkomsttagare som har en inkomst som inte överstiger . Utskottetär enigt om den i proposilionen 132 föreslagna omläggningen av finansieringenav socialförsäkringen innebärande atl avgifterna slopas för löntagarna och atlinkomstbortfallet kompenseras genom en höjning av arbetsgivarnassocialförsäkringsavgifter lill sjukförsäkringen. Mensom framgått av anföranden av i och ärvi inte eniga om storleken pä den avgiftsfinansiering som är nödvändig. Ipropositionen föresläs som jag nämnde alt avgifterna höjs från 3,8 proceni till7 proceni. Men som framgår av reservationen 1 vill cenierparliel ochmoderalerna inte vara med om den ökningen. Även i Slockholm haravgivit en reservation vari föresläs . Demotioner som ligger lill grund för reservanternas yrkanden har avsocialförsäkringsulskotlel remitterats lill skaUeulskottd för yttrande.Skalteutskollels majoritet har för sin del sagl all för en lotalfinansiering avden nu akluella skatte- och avgiftsomläggningen är denna höjning nödvändig. Enanalys av detta problem tror jag skulle visa att vi inte står sä långt ifrånvarandra. Man har i proposilionen och i ulskolisbetänkandel lalal om att 1972års skatteutredning hade föreslagil all avgifterna skulle sällas lill 6,1proceni när del gäller sjukförsäkringen o. d. Dessulom skullearbetsgivaravgiften höjas från 4 proceni lill ,alltså lolall en ökning med 7,4 proceni. Finansministern har föreslagil attdenna avgift sätts till - del som vi nu behandlar - och all man höjerfolkpensionsavgifien med 0,5 proceni, alltså 7,5 proceni. Del skiljeregentligen endast 0,1 proceni mellan de olika förslagen. Del är egentligen delstriden står om. Jag ber med del anförda,herr lalman, fä yrka avslag på reservaiionen 1 av cenlern och moderalerna. Likaså yrkar jag avslag på reservaiionen 2 av i Slockholm om att socialförsäkringsavgiften skallsättas till 6,1 proceni. Ireservationen 3 lalar vidare om socialförsäkringsavgifien lillsjukförsäkringen för landstingen och kommunerna. vill all avgiftenskall stå kvar vid 3,8 proceni. Utskottsmajoriteten har funnii all del intefinns någon anledning all gå ifrån del förslag som väckls i proposilionen om alläven landslingen och kommunerna skall belala den försäkringsavgift somföreslagits för övriga avgiftspliktiga. Alltså yrkar vi avslag påreservationen 3. Deändrade regler för avlrappning av huslrulillägg och kommunalt bostadstilläggsom föreslås i propositionen innebär att reduktionsfaktorn sänks från hälftenlill en tredjedel. Det har redan nämnis här av och iVikmanshyttan. Motiven härför är alt de nuvarande inkomstprövningsreglernatillsammans med beskattningen ger upphov till kraftiga marginaleffekter förpensionärer med låga sidoinkomsler. Här har redogjorts för de belopp somgäller. Det är för ensamstående pensionär och varderaför ell pensionärspar. Men till detta kommer ytterligare en reduceringsregelsom gäller på den taxerade inkomslen. säger atl pensionärernafår dubbelt så mycket som låginkomsttagarna. Men det är felaktigt.Låginkomsttagarna får en direkl avlrappning på sin skatt med , menpensionärerna fär i reducering på den taxerade inkomsten. Sedan skeren avlrappning uppåt lill , där reduceringen upphör. Sammantagetblir det ungefär likadant för lågin-komstlagaren som för en pensionär. Isamband med delta resonemang behandlar ulskoiiel fyra molioner, som väckies vidåreis börian. Kraven i åiminsione ire av molionerna har blivii lillgodoseddagenom förslag som framtagls i proposilionen. I vpk-motionen, som iSlockholm pläderar för i reservaiionen 4 till socia/försäkringsutskotteisbetänkande nr 33, föreslås att slalen skall ingå med grundbidrag på 500 kronorunder villkor alt kommunerna beslutar om pensionstillägg som molsvarar helahyreskostnaden. Del är väl läll all framslälla del förslagei, men jag har förmig att de genomsnittliga bosladslilläggen i vårt land ligger på något . De utgör inte mer än 55, kanske 60, proceni av en hyreskostnad.Del medför ganska betydande utgifter för kommunerna om man med en gång ökarbidraget till det föreslagna; självfallet bör bidraget - somPensionärernas riksorganisation sagt - läcka hyreskostnaden för en lägenhet om2 rum och kök. Men del tar nog lid innan man kan klara den målsättning, medhänsyn lill all kommuner som omfattar 30 000 ä 40 000 människor inte förnärvarande har möjlighet all nå upp lill den ökningen, även om de skulle få delbidrag på som här föreslagils. Jag vill med del anförda yrka bifall till utskottets hemställan i alladelar och avslag på de reservalioner som är fogade vid ulskollsbelänkandel. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Hen i (c): betänkande nr 54 hänvisar till Kungl. Maj:tsproposition nr 132 med, som del slår i rubriken, "förslag om sänkning avinkomstskatten". Man kan fråga: Är det verkligen fråga om sänkning avinkomstskatten? Sänkning av inkomstskatten, m. m. förslag som utarbetats av skalleulredningen vågade man inte lill rubrik påbetänkandel ha Sänkning av inkomstskatten, ulan man log den betydligtneutralare beteckningen Förslag lill skatteomläggning m. m. Del var rättnaturligt, därför all man hade order alt skaffa lika myckel nya pengar som gickål lill förändringen av skatlelabellerna. Tilldel ulredningsbeiänkandei hadejag och anledning alt i enreservation utveckla våra synpunkter. Vi skrev bl. "Desenare årens infialion har tett till atl skatteuttaget har ökal betydligtfortare än vad som lidigare förutsells. Som framgår av bifogade labeller A, Boch C har alla större grupper av inkomsttagare reellt sett fäll vidkännasbelydande höjningar både av sin totala skatt och av marginalskallen efler denår genomförda skalleomläggningen. Detla Irols all den då genomförda skatteomläggningensyftade till atl ge flertalet inkomsllagare skattelättnader. Skärpningen avbeskattningen har förstärkts av att många kommuner och landsling höjt sinutdebitering för alt bl. a. kunna fullfölja av besluladeupprustningar och reformer." Låtoss sedan lilla i de tabeller som vi hade i reservationen. De är utarbetade avsakkunniga på , men majoriteten i ulredningen ville inte hadem med i betänkandel utan vi fick plocka in dem i reservationen för atl på delsällel få dem med. Onekligen innehåller de myckel inlressanlasammanslällningar. I skaileulredningens labeller - och del är de som liggerlill grund för proposiiionens förslag - hade man räknal med ikommunal utdebitering. Genomsnittet kommer dock all ligga på över 25kronor. Redan del förhällandd reducerar skallesänkningen beiydligl. Omman, som vi gjort, räknar fram reatvärdel av beslui, finner man altskallesänkningarna blir myckel små. För gift skatlskyldig med hemmamake skutteden slörsla skattesänkningen bli vid ett inkomslläge av 25 000kronor. Skall man vidare la hänsyn till skärpningen av kommunalskatten för1975, måste man dra av ytterligare ett belopp. För en inkomsllagare ulanförvärvsavdrag, s. k. hemmama-keavdrag, blir realvärdet av skattesänkningennågot större, och det är högst för en 25 000-kronorsinkomsttagare. Men sedanman räknal av den effekl som den genomsniuliga höjningen av kommunalskallernamedför blir resullaiei inie mer än i skallesänkning. Delär vad del reelll handlar om. Del är en yllersi blygsam skallesänkning. Förfiertalet blir det i själva verket skatteökningar. Det skall bli myckelintressant atl uppleva reaktionerna från allmänheten införpreliminärskatteultagen . De flesta har naturligtvis tagit fasta på deganska gentila löftena som spritts ut om all del beslut vi nu skall fallainnebär belydande skallelindringar för stora grupper av svenska folkel. Delblir i själva verket inte så. Inflationen och de stegrade kommunalskatterna pågrund av de ytterligare pålagor som lagts på kommunerna kommer atl äta upp delmesta. Jag blev därför en smulaförvånad när , som lidigare hade varit med om atlutarbeta den reservaiion i skalleulredningen jag refererade till, nu säentusiastiskt lalade om de kraftiga skallelindringar som skulleinnebära. Del är nalurliglvis så alt ingen enskild rimligtvis kan åstadkommanågra stora bravader på detla område. Vi har elt mycket högt skaiielryck, ochvi kommer all få behålla del. Jag menar all del vi har sysslal med iskalleulredningen och i andra sammanhang är försök all åsladkomma någol slagsillusionsnummer, som skall ge svenska folkel inlryckd all del får skallerna sänkta,medan vi i själva verkel med de stegrade kosinaderna och de reformer somgenomföres undan för undan inte kommer att kunna undgå att också i framliden haell myckel kraftigt skattetryck. Del är någol som vi måsle inse, och vi skallinte försöka skildra verklighelen helt annorlunda än den är. Vihar från vårt häll försökt alt finansiera skallereformen. Även om vi från vissahåll anklagals för all inte ha velal stå för kosinaderna. harredan påpekat all vi ingalunda har dragit oss för del. Vi anvisar hurkosinaderna skatt betalas, och skatteutskottets ordförande har ju i och för sigaccepterat de synpunkterna. Inte minst om man tar hänsyn till all vi intelägger yllerligare bördor på kommuner och landsling, vitkel majoritetsförstagetinnebär, är del alldeles klart atl kalkylerna i värt förslag synnerligen vätskulle gä ihop. Vårtförslag lägger naturligtvis bördor på vissa slag av skattebetalare. Det äralldeles givet alt en skärpning av beskattningen på elektrisk energi och avbolagsskatten skall betalas, och de som skall göra del blir väl inte i och försig särskill glada. Var man än lägger bördorna väcker del väl inie någonspecieltl slor förljusning, men del måsle vara rikligare all lägga dem där derimligen lättast kan bäras. Jagskulle vilja göra några reflexioner i anslulning lill finansminislerns inläggnär det gäller finansieringen av det skalleborifall pä somborttagandet av lönlagarnas sjukförsäkringsavgifter innebär. Finansminislernsäger alt han är hell lillfredsslälld, då uiskoilsmajo-rileten har förklarat auden är beredd au finansiera reformen. Jag iror inie heller alt vi har några somhelsl svårighder all acceplera del, för del är alldeles uppenbart atl variebeslut av får man på sluilampen vara med och finansiera. Vi har förvår del aldrig dragit oss för det. Men det är ju inte nödvändigt all man närbeslut fallas direkl skall säga på vad säll del skall finansieras. Därvidlagskutte jag vilja påpeka att vi i näsla vecka här i kommer all fallaett. beslut om bostadspolitiken - ett beslut som rör sig om myckel stora belopp- ulan all det finns någon redovisning vare sig i proposilionen eller iulskollsbelänkandel av hur del hela skall finansieras. Avsikten är ju alt denfrågan skall las upp i kommande års budgetproposition. Härhar diskuterats rätt mycket om indexreglering av skalleskalorna. Det är heltuppenbart att det inte kan bli fråga om att bara göra en indexreglering påbasis av konsumenlprisindex; i så fall kunde yrkande Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. ha ställts om beslutdirekl. Det vi önskar är ju en utredning för all se om del över huvud laget ärmöjligt - och i så fall efler vilka meloder - alt på elt rimligl sätt göra enindexreglering, så all man kunde fä en viss automatik däpenningvärdeförsämringen urholkade skatteskalorna, eller om man måsle göra omskalorna. Dä fär man göra del varie år, eftersom ju infiaiionen bara lycksaccelerera i allt häftigare tempo. Jagiror inte atl vi kommer ifrån en sådan uiredning. Vad den kommer alt leda tillför resultal vill jag inte sia om. Men jag tror all en verklig kartläggningdärvidlag skulle vara myckel värdefull. För egen del är jag av denuppfallningen alt vi inte får se delta som någon definitiv lösning. Men manskulle i alla fall på ell intressant sätt kunna få den här frågan belyst. Jaghar svårt all förslå varför finansminislern så envist håller fasl vid alt alllannal kan skalleulredningen få syssla med, bara inte frågan om någon form avindexreglering av skatteskalorna. Sedanvar del en rätt inlressanl sak finansministern talade om - atl de som driverkraven här i samhällel är företrädarna för oppositionen. De driver fram beslutom de reformer pä olika områden som erfordrar insatser från statens sida.Finansminislern ville närmasl göra opposilionen ansvarig för att ekonomin äranslrängd. Det brukar ju annars vara sä alt regeringspartiet vill ge sken avalt det är detla som står för alla värdefulla reformer i samhället och talarom all det skulle bli en social nedrustning och en nedrustning på alla möjligaområden - utom kanske försvarels - om opposilionen skulle komma till makten.Del var därför mycket värdefullt, lycker jag, med finansminislernskonstaterande att del egentligen är oppositionen som går i spetsen när delgäller del mesta av de framålsyftande åtgärderna. Delär klart all vi också får vara med och belala. Del är vi väl medvelna om, ochför vår del har vi aldrig slälll oss avvisande lill konsekvenserna av de besluisom vi har varii med om au falta. De ekonomiska konsekvenserna måste man taäven om de ibland är obehagliga. Med detla ber jag all få ansluta mig lill de yrkanden som lidigare harframställts av herrar Josefson och i . () kortgenmäle: Min skalleutredarkollega var förvånad över attjag gav så posiiiva värderingar av skattereformen. Jagtycker alt om man med en skattereform av del här slagel kan ge skattesänkningarät de flesta inkomsttagare, marginalskallesänkningar och en bäiire samordningmellan skaller och sociala förmåner, då är del en belydande reform. Men vad jagockså har sagl - och jag vill gärna underslryka del - är all den snabbainflalion vi nu har förtar en slor del av den posiiiva effekien iskallereformen. Del är därför nödvändigt alt genomföra en ny skattereformredan 1976, och i den reformen måste man försöka bevara del positiva som haruppnåtts genom reform. Delär riktigt atl många människor kommer all känna skatldryckel besvärande också1975, och med rälla. Del är nämligen svårt att göra en skattereform i eninflationsekonomi. Men det beror inte i första hand på skaltereformensotillräcklighet ulan på den omfallande infiaiionen. HenWÄRNBERG (s) kort genmäle: Jag blir mer och mer fundersam över del här med indexreglering avskattesystemet, för det är tydligen ingen indexreglering av skallesyslemel manär ute efter . Däremol slår del i reservaiionen 17: "Infiaiionenmåsle i första hand bekämpas med målmedvetna eko nomisk-politiska åtgärder. Vid sidan härav bör emellertid också ålgärder övervägas för att hindra att en fortgående inflation skärper skatteuttaget i enlighel med vad som har anförts i motionerna ." Jagkan inte länka mig annal än alt man då vill la bort den urholkning avskatlelabellerna som inflalionen åstadkommer. Man vill hell enkell göra omskattetabellerna och indexreglera dem med hänsyn lill hela inflationensverkningar. Jag trodde inte att man skulle ta hälften eller bara en del, ochjag blir mer och mer fundersam över vad egentligen menar medindexregtering. Medanjag ändå har ordet vill jag göra en kommentar med anledning av atl man fråncenterpartiets håll menar sig ha ett alternativ lill finansiering av helareformen genom energiskatten. Det alternativet innebär, sedan vi fåll densenaste proposilionen om omläggning av energiskatten, att man läcker bara entiondel av de kostnader del gäller -180 miljoner mol de 1,8 miljarder sombehövs. Sänkningav inkomstskatten, m. m. i (c) kort genmäle: För vill jag påpeka alt jag läste innantill ur vårreservation lill förslaget om skatteomläggning, där vi gemensamt uttaladeuppfattningen alt del inte var någon särskill slor reform. Alt försöker göra reformen så väldigt stor är en annan sak. Delär alldeles givel atl inflalionen urholkat förslagen. Därför har vi också påvisatvad som skell . Jag gjorde det påpekandet att redan innanriksdagen fallat beslut är vi på del klara med all de vi räknade medi medeluidebilering för kommunerna håller inte, ulan beloppet ligger på 25kronor, vilkel yllertigare urholkar de i själva verkel blygsammaförbättringarna. Närherr lalar om på vad säll vi vill finansiera skallesänkningen, så ärdel alldeles uppenbart all skallen på elenergi inte skulle belala mer än endel, men de summor nämner är alll för låga. En annan sak är allvi har räknal in ell belopp som finansminislern sedan, om jag så får säga,snöl oss på genom all lägga fram en proposition pä ett senare stadium. Men jagtycker all vi har räll all inleckna den biten, och beslutet om den nämndapropositionen har inte Sänkningav inkomstskatten, m. m. Tilldetta kommer bolagsskatten som en större bil. Vidare räknar vi med atl när viinte gjort anspråk på all inleckna löneutrymmet med 1,4 proceni skall delrimligtvis ge utslag i intäkter såväl för slalen som för kommunerna, vilkelförbättrar skatteunderlaget. Därmed menar vi all del går ihop. HerrMUNDEBO (fp) kort genmäle: Men, , det står ju i reservationen - som jag både föreoch efter har vara ell läsvärt do-kumeni - au dd är juslpä grund av inflalionen som slulresuliald för skatlebdalarna bliroiiilräckligi.