prot · FX09117 · 1974-12-31 00:00:00 — Det borde kanske stämma lill eftertanke även i det här sammanhanget. Jagber med detta, herr talman, alt fä yrka bifall till utskottets hemställan. Idetta anförande instämde (). HerrÅKERLIND (m) kort genmäle: i säger alt socialdemokraterna är det enda partisom tillvaratar arbetarnas intressen. Det var väl ändå att ta i i alla fall!Man har en känsla av att det var länge sedan i var ute ochlyssnade på vad vanligt folk säger, som inte är fanatiska socialdemokrater. Desäger någonting helt annat. Vadhar socialdemokraterna med kollektivanslutningen all göra, frågar . Men i nästa andetag säger han: Vi kommer att göra allt för att fåbehålla kollektivanslutningen, vi kommer att motsätta oss lagstiftning. - Dåhar man tydligen med saken att göra. Vadhar socialdemokraterna med det här att göra? När man hör de socialdemokratiskatalare som har varit uppe här, då undrar man om man befinner sig i ettdemokratiskt land. Jag skulle tro alt del är ungefär samma tongångar som manskulle la till i en diktaturregim i , när man får höra att man borde tahänsyn till befrielserörelserna: Vad har vi med dem att göra? Sedansäger i : Sköt ni ert, så sköter vi vårt! -, dethär är även vårt. Jag är själv medlemaven fackförening; jag är kanske den endehär i som under en lid har varit kollektivt ansluten mot min vilja,utan min vetskap. Det är i högsta grad vårt även det här. Och jag vet vad jagtalar om. Jag träffar åtskilliga som har problem med de härfrågorna. (vpk) kortgenmäle: i säger att vi skall titta på hur vårt parti hardet i . Om jag har förstått situationen rätt, så utgör Metall i Kalmarfaktiskt ell undantag. Där kan man, när man reserverar sig, låta pengarna gålill ell annat parti, men det är nog pä få platser man tillämpar den principen. Delär inte så, , att vpk i tillämpar någon form avkollektivanslutning av medlemmar. Vi är som sagt principiellt emol den formen. Jag vill också i detsammanhanget säga att kollekliv- anslutning tillämpats ochdiskuterats har åtskilliga fackföreningar letts av kommunisterna, som haftmajoritet. Men man har aldrig kommit på den befängda idén att ansluta dessaavdelningar kollektivt till det . Jagtycker inte det skall vara så svårt att fatta alt man skall kunna fastställaregler för hur partierna skall rekrytera medlemmar utan att del skulle utgöranågot angrepp på fackföreningarna. Så länge kollektivanslutning tillämpas avnågot parti använder vissa fackföreningar den formen med allt vad del innebär ifråga om negativa verkningar. Men om inget politiskt parti tillämparkollektivanslutning så blir det heller inga kollektivanslutningar, och detinnebär inte någon inblandning i fackföreningarnas angelägenheter. Jagmenar att det fackliga stödet till de politiska partierna naturiigtvis inteskulle upphöra och alt inga band mellan den fackliga och politiska rörelsenskulle upplösas. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Vad jag vände mig mot var den motivering som man har både imotionen och i reservationerna. Man säger att visst skall fackföreningarna fåfatta sina beslut - del har vi självfallet ingenting emot. Så gör man ettangrepp mot det socialdemokratiska partiet och säger att del skall naturligtvisinte ta emol medlemmar som vill ansluta sig kollektivt. Man säger att dessa medlemmarhar kunnat anslutas ulan egen vetskap och utan fri vilja. Vem är del i så fallsom har fattat det beslutet? Inte är det socialdemokraterna, del är jufackföreningarna. Vad är del för en skendebatt ni för här? Det ärfackföreningarna ni angriper i och med att ni för detta resonemang och hardenna motivering. Sammagäller följande mening i reservationen 1: "Utträde kan icke vinnas annatän genom åtgärd som innebär ett visst röjande av åsikt." Det har intesocialdemokratiska partiet eller dess partisekreterare någon ting att göramed. Del är fackföreningarna som hanterar detta. Sedan säger ni alt visst skall fackföreningarna fåfatta sina beslut, men socialdemokratiska partiet skall inte ta emot dessamedlemmar. Det är ju precis samma motivering som ni har haft . Detär fackföreningsrörelsen ni angriper och ingenting annat. Jag kanske får be om ursäkt för alt jag tar till orda så här sent. Jaghar tagit till orda i den här eländiga debatten. Men det är enalldeles speciell händelse som föranleder mitt inlägg . Del var nämligenen kvinnlig industriarbetare vid ett ganska stort företag i län som förnågra dagar sedan tog kontakt med mig och berättade en historia som faktisktchockade mig. Jag besökte kvinnan och har fått händelsen verifierad. Honfick i bönan av det här året en blankett att fylla i för alt blifackföreningsmedlem. Då förklarade hon att hon gärna skulle betala fack- Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti föreningsavgiften för denfackliga aktiviteten, att hon gärna skulle betala det som gick till arbetslöshetskassan.Men hon ville inte betala till det socialdemokratiska partiet, förklarade hon. Dåfick hon anmodan alt komma till en fackföreningsman i ett rum på företaget, ochdär utspann sig följande samtal; kvinnan sade att hon kände sig som om hon stodinför Ponlius Pilalus. - Varför är du inte socialdemokrat? - Nej, jag har vall ell annat parti, svarade kvinnan. - Hur tror du alt hade sett ut om intesocialdemokraterna hade regerat det här landet? - Ja, del kanske rent av hade varit bättre, svaradekvinnan. - Först och främst: Varför vill du inte ge pengarlill det socialdemokratiska partiet när del förelag som du arbetar i faktisktger pengar lill ? Vad är del för skillnad? - Jo, svarade kvinnan, del är en avsevärd skillnad.Om förelagarna frivilligt vill stödja ett politiskt parti får de väl göra del.Jag har uppfattat det så alt del är frivilligt, och då har jag frivilligt vallatt icke ge pengar till det socialdemokraliska partiet. - Du kanske rent av är moderat? - Ja, svarade kvinnan frejdigt, det är jag faktiskt. - Jaså, du är en sådan där som inte vill ta hand omgamla och sjuka, löd kommentaren. Delhär chockade kvinnan, för hon råkade ha en gammal mor på ett sjukhem som honoffrade all sin fritid på. Hon hade också tagit upp olika problem på det härsjukhemmet och fåll igenom vissa förbättringar för gamla och sjuka där. Hon varöver huvud laget myckel intresserad av gamla och sjuka människor, och det ärklart att hon därför uppfattade uttalandet som en ren förolämpning. Dethär är fackföreningarnas problem, säger socialdemokraterna. Jo, del är klartall del är ett fackföreningsproblem. Men det är också ett problem om mänskligrättighet all själv få bestämma var man skall höra hemma politiskt. Finnsdet en bred opinion mot det här? frågar , och därmed har all hon ingenting begriper av detta problem. Hon tänker kollektivt, imassa. Det skall finnas en stor opinion - då säger ni socialdemokrater ifrån,då är det någonting att tänka på. Härgäller det en minoritet, och även om det så bara vore en enda människa, fruHansson, som man trampar på skall man ta upp det här problemet. Det är ingethot mot fackföreningsrörelsen att ta upp ett mi-norilelsproblem bland deanställda. Kan inte fackföreningsrörelsen klara sig utan alt trampa påoliklänkande, då är det skräp till fackföreningsrörelse. i har ju också varit uppe i debatten, och han sade: Vad harsocialdemokraterna med del här att göra? Ja, del är också ett ganska skrämmandeuttalande. hade ingenting att säga om all en minoritet, en litenklick människor, anslöt väldigt många män- niskor lill ett visstpolitiskt parti - del är representativ demokrati, menade han. Ja, det kanskedel är, . Men om den här kammaren i vanlig representativ ordningskulle bestämma att hela svenska folkel skall tillhöra socialdemokraterna, såär det väl i alla fall ett galet beslut, men del är fattat i representativordning. Ganskalångt tillbaka i tiden slogs socialdemokraterna, med all rätt, mot del orimligavalsystem som vi då hade, där rösträtten var knuten lill folks inkomst. en dikt, och jag skall sluta med en travestering påden dikten, fördel är pengar det handlar om: Det är skam, del är fläck påfackens baner all ivångsrekryiera för pengar. Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti Fröken (): Jag tänker inte som be om ursäkt för att jag yttrar mig iden här sena timmen, för uppenbarligen kan klockan aldrig bli för myckel närdel gäller våra ansträngningar att försöka få de borgerliga all förslå den här saken.Men efter inlägg har mitt hopp på den punkten minskal till detminimala. Dethar sagts från den här talarstolen att argumenten i den härdebatten är slitna, och det är kanske del lindrigaste man kan säga. Som ny iriksdagen kan jag definitivt inte uppleva all del vilar någon fräschör över deborgerligas argument eller att det finns någon vilja hos de borgerliga alt semot framliden. Jaghar ändå ett behov alt delta i den här debatten, framför allt av denanledningen att jag själv företräder en facklig avdelning som inte ärkollektivansluten. Som utgångspunkt för mitt resonemang har jag då tagit vadsom står i de stadgar som man inom och de flestafackförbund har antagit vad gäller målsällningsparagrafen. citerar: "-- fackföreningsrörelsenssträvan är all tillvarata de löne- anställdas intressen påarbetsmarknaden och inotn näringslivet samt alt därvid och i övrigl medverkatill en samhällsutveckling på grundval av politisk, social och ekonomiskdemokrati". Jagtror väl att ingen, inte ens någon i denna kammare, vill ifrågasättafackföreningsrörelsens rätt att fatta beslut om sina mål. Och samma rätt måstenaturligtvis gälla när man fattar beslut om handlingsvägen för alt nå dessamål. Ettav de väsentligaste argument som anförts i denna debatt - det har man gjortäven - är all fackföreningarna enbarl skall syssla med fackliga frågoroch inte lägga sig i politiken. Del är ett resonemang som faller på sin egenorimlighet och som för alla som varit eller som är fackligt verksamma måsleframstå som ett argument med den enda fördelen att del visar en total brist påkunskap om hur en fackförening arbetar och inför vilka problemställningar denställs. Förhoppningsvishar vi alla en gång läst litet orn vår svenska historia, även om väl läsningenibland ledde lill mer eller mindre goda resultat. Vi har kanske'litet olikaförulsäliningar alt dra slutsatser av vad vi en Förbud mot kollektivanslutning till politiskt pani gång har läst och lärt.Och därför tror jag att vi även i denna debatt med fördel kan gå tillbaka lileli våra kunskapsgömmor och försöka erinra oss vad vi en gäng läste om delsvenska samhället, dess sätt alt fungera och hur del ledde sig för del storafiertalet samt framför allt vilka företeelser som tvingade fram den svenskafackföreningsrörelsen. Då kan vi också förstå varför det är en angelägenhet förfackföreningsrörelsen att engagera sig i utvecklingen av det svenska samhället.Och utifrån denna vår kunskap och framför allt från hur vi upplever dagenssamhälle skulle väl ingen vilja åla sig alt dra en gräns mellan vad som är allbetrakta som fackliga eller politiska frågor. Det skulle då möjligen vara herrÅkerlind. Och det vore mycket intressant alt få en definition av vad som ärstrikta fackliga frågor och var man då drar gränsen till vad vi kallar politik.Herr upplevde visserligen denna debatt så, alt han inte levde i ett demokratisktsamhälle, men har han ju ändå sin demokratiska rätt alt åtminstone svara påfrågor och att debattera. Visitter ju här i huset och fattar beslut i frågor som har långtgåendekonsekvenser för människorna, och vi gör del som anställda och som medlemmar ien facklig organisation. Därför är del självklart alt den mälsättningsparagrafsom jag talade om måste slå fast fackföreningarnas roll och uppgift sommedverkande i samhällsutvecklingen. 1 likhet med alla andra försök som fackföreningarnagör för alt uppnå sina mål eller la ståndpunkt i dagsaktuella frågor måsle deockså när det gäller vidareuppgiften alt della i samhällsarbetet själva fåavgöra den väg de vill gå för att nå sina mål. Detta är ett påstående som jagtror all t. o. m. skulle kunna instämma i. Han sade nämligen självjust alt del måsle vara en facklig uppgift att utifrån sina idéer också utformahandlingslinjerna för framtiden. Det är alltså en uppenbar självklarhet attdet är vi inom fackföreningsrörelsen som skall välja vilken väg vi vill gå föratt uppnå våra syften. Deargument som ständigt återkommer och som vid det här laget är välkända behöverjag inte erinra om. Jag talade om vår svenska historia. När vi ändå hållerpå och studerar den kanske vi kan fortsätta ytterligare en bil framåt. I såfall skulle kanske oppositionens förelrädare kunna förstå varför vi över huvudtaget står här och talar . Mankan inte förmena en förening den elementära rätten all själv fatta sina beslut.Delta gäller även beslut rörande kollektivanslutning. Jag tyckte all AndersBjörck i lät framskymta att vi på något sätt skulle vara på väg mot enuppluckring av intressegemenskapen mellan fackföreningsrörelsen och detsocialdemokratiska partiet. Del måste såvitt jag förstår vara ett historielöstsynsätt. Fackföreningsrörelsen har ändock haft rätten att fattabeslut om kollektivanslutning. Isin reservation till betänkandet säger herrar i och iNässjö: "Enligt den nya regeringsformen skall varie medborgare varaskyddad mot alt myndighet tvingat honom att tillhöra förening eller trossamfundeller all ge sina åsikier till känna." Vidare säger reservanterna attgenom kollektivanslutningen "kan medlemmar i en or- ganisation ulan egenvetskap eller mot sin vilja inskrivas som medlemmar av partier". Deltasista måsle såvitt jag förslår grunda sig på bristande kunskaper om hur enfackförening fattar sina beslut eller också på en total ovilja alt förslå. Delär naturligtvis inte så som vill göra gällande när hangenomgående använder ordet "tvingat". Han relaterade ett möte,där över en femtedel använde sig av den demokratiska rätten att reservera sig.Därmed har han uppenbarligen motsagt sig själv. Kan man reservera sig är ingentvingad att ansluta sig. Normaltinnebären i demokratisk ordning fallat beslut alt minoriteten får rätta sigefter majoritetens beslut. Men så är del inte när del gäller kollektivanslutningen.Här har minoriteten rätlen att säga ifrån. Jag upplever det som en enormunderskattning av oss som fackföreningsmedlemmar när man hävdar alt vi inteskulle vara kapabla alt ta ställning för eller emol. Är det som , nämligen att opinionen ute på arbetsplatserna - som jag dessutom intetror alt han möter så ofta - är emol kollektivanslutning, så skulle vi, somLilly sade, inte ha någon kollektivanslutning. Detta är en uppenbarsjälvklarhet. Eller menar alt hans partivänner ute påarbetsplatserna saknar insikt om sina möjligheter all reservera sig eller altgå på möten för att få lill stånd andra beslut? Långtifrån alla fackföreningar är kollektivt anslutna. Del har förövrigt själv upptäckt. Jag sade inledningsvis att jag representerar enavdelning som inte har valt alt kollektivansluta sig. Men vi upplever det somett hån eller en undervärdering när man tror all vi inie skulle vara kapablaalt även fortsättningsvis fatta beslut i frågan, på vilket sätt vi villuppfylla värt mål att delta i samhällsarbetet. Är det kanske våraförutsättningar och möjligheter man ifrågasätter? Varför skall riksdagenbestämma på vilket sätt vi skall fatta våra beslut? Inte nog med att man skallinskränka rätten för fackföreningarna att fatta beslut, man skall ocksåinskränka rätten för partiet att la in den som ansöker om medlemskap. Jagvill gärna instämma i vad både och sade. Vad är delför väg vi är inne på? Vi är här inne på all kränka en djupt rotad demokratiskrättighet. Vad är det för någonting man vill förbjuda nästa gång? Med detta, herr talman,vill jag yrka bifall lill utskottets hemställan. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti 1detta anförande instämde herrar , i Vrelsiorp och Mathsson iFagersla (samtliga s). () kortgenmäle: Fröken sade att jag den här gången har rätt att delta idebatten. Jag ber all få lacka för det, och jag hoppas all det inte är sistagången. FrökenEngman påstod att det inte går alt skilja på vad som är fackligt och vad som ärpolitiskt. Jag har som jag var fack- Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti föreningsordförande aldrighaft några svårigheter alt göra den skillnaden. Alt la ifrån den enskilderätten all själv bestämma sin parlilillhörighei är t. ex. inte en fackligfråga. Det är, som fröken också sade, all ivivla på att den enskildesjälv är kapabel all falla beslut. Alltala om att man har reservationsrätt är rikligt i de fall då denkollektivansluine får besked om beslutet. Men den Sifo-undersökning jagtidigare talade om visade att del bara var åtta procenl som sade alt de varanslutna till något politiskt parti. Del borde rimligen, matematiskt sett, havarit . Del visar all det är ytterst få av de kollektivanslulna somhar vetskap om det. HerrBJÖRCK i (m) kort genmäle: Jag måste erkänna att jag med stort intresse lyssnade lill frökenEngmans anförande. På många sätt verkar del som om de argument hon förde framvar sådana som man normalt sett brukar höra från betydligt äldre ledamöter avkammaren. Hon hade, såvitt jag kunde förstå, helt accepterat just de argumentsom - vilket hon själv så riktigt anmärkte i sin inledning - hell saknar fräschör. Eftersomfröken uppenbarligen, enligt sin egen utsago, har ordentlig erfarenhetsom fackklubbsordförande, skulle jag bara vilja ställa två frågor lill henne. Denförsta frågan lyder: Vilka fackliga arbetsuppgifter skulle förhindras,omöjliggöras eller uteslutas om man stoppar kollektivanslutningen lill delsocialdemokraliska partiet? Den andra frågan är; Vilka goda skäl har föranlettfröken fackliga avdelning alt icke kolleklivansluta sig lill delsocialdemokraliska partiet? Fröken () kortgenmäle: Jag vill börja nied alt säga all del naturligtvis kan vara roligt aumissförstå vad jag säger. Jag sade inte alt man hade rätt ati delta, utan baraau man kunde få en känsla av au det inte ansågs demokratiskt all utnyttja denrätt man har all svara på frågor. Jag var nämligen litet rädd för all denkänslan skulle bli för stark. Ivad gäller kollektivanslutningen över huvud tagel så har jag uppenbarligenåtminstone för hell lyckats dölja vad jag egentligen ville säga.Både i fråga och fråga visar alt de inteförstod vad jag talade om. Jag talade om fackföreningens mål i samhällsarbetet,fackföreningens rätt all också få välja väg för sina medlernniar, varvid detgäller alt skapa en hygglig tillvaro både på och utanför arbelsplalsen. Sedansäger all kollektivanslutningen inte är någon politisk fråga.Jag försökte förklara all på grund av all del inte går all skilja fackliga ochpolitiska frågor, har detta med kollektivanslutningen blivit en väg förfackföreningsrörelsen att uppnå och stödja de andra mål man har i denintressegemenskap som finns. Jag vet inte hur myckel åldern har med saken attgöra. Därvidlag Nr 117 är och jag tämligen lika. Men det är möjligl att facklig den verksamhet också kan ge ett och annat i lärdom. i (m)kort genmäle: Det är inte alls roligt att missförstå varandra, och det är inte allsroligt alt missförslå fröken , men dess värre är det ganska lätt. Jagvill än en gång upprepa mina två frågor, som fröken lill ingen delsvarade på. Alltsåför det första: Vilka fackliga arbetsuppgifter skulle omöjliggöras elleruteslutas om man stoppade kollektivanslutningen till det socialdemokraliskapartiet? Vad är det som inte skulle fungera i fortsättningen, fröken ?Kan vi få svar på detta . Fördet andra; Vilka skäl har föranlett fröken egen avdelning att intekolleklivansluta sig lill del socialdemokratiska partiet? Detär av intresse för kammaren att fä ta del av svaren pä dessa tvä enkla frågor,herr talman, och jag hoppas vi får svar nu eller också före debattens slut häri kväll. Förbud motkollektivanslutning till politiskt parti HerrÅKERLIND (m) kort genmäle: Fröken påslår att jag har sagt att kollektivanslutning inte ärnågon politisk fråga. Men jag sade alt kollektivanslutningen inte är någonfacklig fråga. Vilka möjligheter att påverka, skulle jag viljafråga, har de människor som inte vet att de är kollektivanslutna? Fröken i sitt resonemang från att man kan utöva en politisk påverkan genom kollektivanslutning.Men vilken möjlighet att påverka har alla dessa som inte har en aning om att deär medlemmar i regeringspartiet? Fröken () kortgenmäle: Jag skall böria med all besvara sista fråga, varför minegen avdelning inte har kollektivanslutits. Min egen avdelnings argument är,alt den av principiella, politiska eller andra skäl inte vill kollektivanslutasig. Det är, tycker jag, ett argument man skall respektera. HerrÅkerlind sägeratt kollektivanslutningen inte skulle vara en facklig fråga. Jagmenar just att kollektivanslutningen är en facklig fråga. Ett engagemang i denpolitiska verksamheten leder automatiskt till fördel och engagemang för deintressen jag har att tillvarata hos mina medlemmar. Jag menar alltså alt detär ett sätt attvälja väg för att, uppnå sina mål. Det kan väl inte vara såsvårt att förstå. Herr talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 12 protokoll 1974. Förbudmot kollektivanslutning till politiskt parti Författarna lill den motion som ligger lill grund för denna debatt harinte haft ett speciellt ansträngande arbete. Kraven har kommit tillbaka årefter år, även om undertecknarna varit skiftande. Motionerna under alla årenhar i varie fall haft samma mål: att genom lagstiftning inskränka de lokalafackföreningarnas beslutanderätt. Resultatenhar dock blivit att efter varie slor debatirunda i har fler och flerfackföreningar begärt kollektivanslutning till del parti somfackföreningsrörelsen kallar sitt eget, alltså socialdemokratin. Jagtror all borgerligheten aldrig riktigt fattat vad del här är frågan om. Jag harheller inga förhoppningar om att borgerligheten skall fatta det efter kvällensdebatt, och det är precis vad som står i utskottets skrivning. Inomfackföreningsrörelsen kan, som sagts , meningarna vara deladeom kollektivanslutningsformen. Men att någon annan än de lokalafackföreningarna skall avgöra denna liksom övriga frågor är uteslutet. Jagvet ingen fackförening som har begärt några beskäftiga råd i form av besluteller uttalanden från ett antal partier här i . Anser de som går ut idessa aktioner all de begriper delta bättre än fackför-eningsfolkel? Kan debättre avgöra nyttan för en fackförening av att kollektivt ansluta sig tillpartiet än fackföreningarna själva? Ommoderaterna skulle få sitt förbud, vad blir då nästa lagstiftning motfackföreningarnas beslutanderätt? Får fackföreningarna i uttalandenstödja SAP? Får de via uttalanden antagna av en majoritet pä ettfackföreningsmöle framföra sin åsikt att man i val skall stödja SAP? Måste deförhålla sig helt neutrala? Det betyder med andra ord att de inte får bekämpapartier som har samma intressesfär som arbetsgivarsidan. Blir nästa krav allfackföreningsrörelsen skall syssla med enbart facklig verksamhet, inte läggasig i samhällsfrågorna utan enbart syssla med del som försiggår påarbelsplalsen? Förmig framstår alla dessa försök från borgerligt håll att pådyvla fackföreningarnasin filosofi om vad som är lill nytta för fackföreningsrörelsen som elltaktiskt drag i åstundan alt försvaga fackföreningsrörelsen. Partiersom samordnar sina valrörelser med de olika arbetsgivarorganisationerna förattberöva arbetarrörelsen den politiska niakten är från min synpunkt sett ingagoda rådgivare åt fackföreningsrörelsen. Angreppet i denna fråga ärnaturligtvis ell försök alt angripa det styrkebälie som det nära samarbetet ärmellan socialdemokraterna och fackföreningsrörelsen. Det är ett försök alt vialagstiftning försvaga arbetarrörelsen. Låtmig, herr talman, läsa upp ett uttalande frän en fackförening, -Här borde deledamöter från vpk som har varit uppe i debatten lyssna alldeles speciellt.Under rubriken stårdet; "El-ettans representanlskap stöder LO:s ordförande vid ." - "Vi kan haolika uppfattningar i kollekiivanslutningsfrågor även inom den fackligarörelsen. Men en sak är vi överens om.