prot · FX0988 · 1974-12-31 00:00:00 — 1. att, i avvaktanpå en särskild utredning om statligt stöd tiU kulturinstitutionerna i Stockholmoch , för vartdera av budgetåren 1974/75 och 1975/76 anvisa 2 miljonerkronor i statsbidrag tiU som bidrag för dels museiverksamhetav riks- eller västsvensk karaktär, dels utbildnings- och forskningsaktiviteterinom museiområdet, 2. att hos Kungl. Maj:themställa om att den statliga bidragsgivningen till museer i tidensamordnades med införandet av nytt statsbidrag till länsmuseernas verksamhet, 1974:1706 av m. fl. (c)vari i yrkande 7 hemställts att beslutade att till ett nytt anslag.Bidrag till museer för vissa vetenskapliga tjänster m.m., för budgetåret1974/75 skulle anvisas ett reservationsanslag av . 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1974:1705 i vad avsåg anvisande av medel för budgetåret1975/76 till Göteborgsmuseerna, 2. att riksdagenskulle a) avslåmotionen 1974:1706, yrkande 7, om anvisande av ett nytt anslagtill Bidrag tUl museer för vissa vetenskapliga tjänster m. m., b) avslåmotionen 1974:1705 i vad avsåg anvisande av ett nytt anslag tillBidrag till museiverksamhet i , 3. attriksdagen skulle avslå motionen 1974:1705 i vad avsåg förslag om ettriksdagsuttalande om viss tidsmässig samordning. 27. av i Lane-Herrestad (c), (), herrar i Ulfsbyn (c) och () samt fm (vpk), fröken () och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med anledning av motionerna 1974:1705,yrkande I i denna del, och 1974:1706, yrkande 7, tiU Bidrag tillmuseiverksamhet i för /75 under åttonde huvudtitelnanvisade ett anslag av . Punkten 4.21 (motion om anslag tUlglesbygdsverksamhet inom vissa organisationer) I denna punkt behandlades motionen 1974:1706 av herrFälldin m. fl. (c) vari i, yrkande 8 hemställts att beslutade att tiUett nytt anslag. Glesbygdsverksamhet inom vissa organisationer, för budgetåret1974/75 anvisa ett reservationsanslag av . att skulle avslå motionen 1974:1706, yrkande 8,om anvisande av ett nytt anslag till Glesbygdsverksamhet inom vissaorganisationer. 28. av i Lane-Herrestad, herrar iUlfsbyn och samt fröken och (samtliga c) som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1974:1706, yrkande 8,tUl Glesbygdsverksamhet inom vissa organisationer för /75 underåttonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . Den statliga kulturpolitiken, m. m. Maj:t i propositionen1974:1 bilaga 10 beräknat medel för Bidrag till studiecirkelverksamhet (punktenG 6) och för Bidrag till studieförbund (punkten G 7) hade Kungl. Maj :t ipropositionen 1974:28 under punkterna 27.31 och 27.32 (s. 472-477) föreslagitriksdagen att 1. godkänna de ipropositionen 1974:28 förordade ändrade grunderna för statsbidrag tillstudiecirkelverksamhet, 2. godkänna vad ipropositionen 1974:28 anförts om studiecirklar i energifrågor, 3. till Bidragtill studiecirkelverksamhet för /75 under åttonde huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av . Nr 88 4. bemyndiga Kungl. Maj:t attenligt de riktlinjer som förordats i Q , j propositionen 1974:28 närmare utforma principerna förfördelningen av ,,., 1074. bidraget tiU studieförbundens organisationskostnader, -------------------- 5. tUl Bidrag till studieförbundför /75 under åttonde Denstatliga kultur- huvudtiteln anvisa ett anslag av . politiken, m. m. I detta sammanhang hade behandlats dels den vid början väckta motionen 1974:305 av iStaffanstorp (m) och () vari hemställts att skulleanhålla om sådan ändring av 15 § stycke d) i Kungl. Maj:ts kungörelse omstatsbidrag till det fria och frivilliga folkbildningsarbetet (SFS 1963:463)att kravet på att högst hälften av det totala antalet deltagare i musikcirkelfick vara skulle utgå, dels de i anledning av propositionen 1974:28 väcktamotionema 1974:1655 av m.fl. (m) vari hemställts att hos Kungl. 1. attett särskUt tiUäggsbidrag tiU kulturcirklar prövades, 2. att ytterligareförsök gjordes i fråga om omfattningen och fördelningen av studietiden förkulturcirklar, 3. attsärbestämmelser av den typ som redan gällde för musik- och teatercirklarprövades även för cirklar på andra kulturområden, 4. att en sänkningav åldersgränsen för deltagande i kulturcirklar försöksvis inleddes, 1974:1701 av m. fl. (m)i vad avsåg hemställan att skulle 1. besluta att avden föreslagna höjningen av anslaget Bidrag till studieförbund 1,5 miljonerkronor skuUe avse pedagogiskt utvecklingsarbete inom kulturområdet (yrkandet5), 2. till Bidrag tiUstudiecirkelverksamhet för /75 under åttonde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av (yrkandet 19), 3. godkänna de avKungl. Maj:t föreslagna ändrade grunderna för statsbidrag tillstudiecirkelverksamhet med den ändringen däri att statsbidraget till allmännastudiecirklar skulle höjas med (yrkandet 20), 1974:1706 av m. (c) i vad avsåg hemställan att beslutade att fördelningen av anslagetBidrag till studieförbund även i fortsättningen skulle ske med hänsynstagandetill verksamhetens geografiska fördelning (yrkandet 9) samt 1974:1721 av i Tyresöm. (vpk) i vad avsåg hemställan 26 att hos regeringenskulle anhålla om förslag om en kraftig förhöjningav bidragen till cirkelledararvodet (yrkandet 6). 1. att riksdagenmed bifall till propositionen 1974:28 och med avslag på motionerna 1974:1655yrkandet 1, 1974:1701 yrkandet 20 och 1974:1721 yrkandet 6 godkände det ipropositionen förordade statsbidragsbeloppet av högst perstudietimme, 2. att riksdagengodkände i propositionen 1974:28 i övrigt förordade ändrade grunder förstatsbidrag till studiecirkelverksamhet, 3. att riksdagenbeträffande slopande av kravet på viss ålder för deltagande i vissastudiecirklar skulle avslå motionerna 1974:305 och 1974:1655 yrkandet 4, 4. att riksdagengodkände vad i propositionen 1974:28 anförts om studiecirklar i energifrågor, 5. att riksdagenbeträffande fördelningen av studietiden för kulturcirklar skuUe avslå motionen1974:1655 yrkandet 2, 6. att riksdagenbeträffande särbestämmelser för vissa cirklar skulle avslå motionen 1974:1655yrkandet 3, 7. att riksdagenmed bifall till propositionen 1974:28 och med avslag på motionen 1974:1701yrkandet 19 tiU Bidrag till studiecirkelverksamhet för /75anvisade ett förslagsanslag av , 8. att riksdagenmed bifall till propositionen 1974:28 och med avslag på motionen 1974:1706yrkandet 9 bemyndigade Kungl. Maj;t att i enlighet med i propositionenförordade riktiinjer närmare utforma principerna för fördelningen av bidragettill studieförbundens organisationskostnader, 9. att riksdagenbeträffande dispositionen av bidraget till studieförbundens pedagogiskaverksamhet skulle avslå motionen 1974:1701 yrkandet 5, 10. att till Bidrag till studieförbund /75 anvisade ett anslag av . Den stafliga kulturpolitiken, m. m. 1. av () och herrNyhage (m) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med anledning av propositionen 1974:28 samtmed avslag på motionerna 1974:1655 yrkandet I och 1974:1721 yrkandet 6 ävensommed bifall till motionen 1974:1701 yrkandet 20 beslutade att statsbidraget tillallmänna studiecirklar skulle utgå med högst . 2. av (vpk) som ansett att utskottet under 1bort hemställa, att med bifall till propositionen 1974:28 samt medavslag på motionerna 1974:1655 yrkandet 1 och 1974:1701 yrkandet 20 som sinmening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten med anledning av motionen1974:1721 yrkandet 6 anfört om ytterligare höjning av bidraget tillstudiecirklar, Den statliga kulturpolitiken, m. m. 3. beträffande kravet på viss ålder för deltagande istudiecirkel av () och () som ansett att utskottetunder 3 bort hemställa, att med bifaU tiU motionerna 1974:305 och1974:1655 yrkandet 4 som sin mening gav Kungl. Maj;t till känna vadreservanterna anfört beträffande kravet på viss ålder för deltagande istudiecirkel. 4. beträffandeanslagsbeloppet tiU Bidrag till studiecirkelverksamhet av () och () som vid bifall till reservationen nr 1 ansett att utskottet under 7 bort hemställa, att med anledning av propositionen 1974:28 ochmed bifaU tiU motionen 1974:1701 yrkandet 19 till Bidrag tillstudiecirkelverksamhet för /75 anvisade ett förslagsanslag av251 , 5. beträffandeprinciperna för fördelningen av bidraget tiU studieför bundens organisationskostnader av herrar Elmstedt (c), i Skärstad (c), i (c) och i (fp) samt () som ansett att utskottet under 8 bort hemställa, att med avslag påpropositionen 1974:28 och med bifall till motionen 1974:1706 yrkandet 9 som sinmening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört beträffandefördelningen av bidraget tiU studieförbundens organisationskostnader. 6. beträffande bidraget till studieförbundens pedagogiskaverksamhet av () och () som ansett att utskottetunder 9 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1701 yrkandet5 som sin mening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anförtbeträffande dispositionen av bidraget till studieförbundens pedagogiskaverksamhet. i Lane-Herrestad (c); När vi skall behandla kulturutskottetsbetänkande nr 15 så kommer vi att behandla en rad frågor som tilldragit sig ettökat intresse från allmänheten på . Det väntades påkulturrådets betänkande i rätt stora kretsar. När det kom fick vi ettbetänkande i vilket ett betydande faktaunderlag hade insamlats. Efter sedvanligremissbehandling har detta betänkande tillsammans med betänkandetav musei- och utställningssakkunniga lagts till grund förpropositionen 28. När man konstaterar att kulturfrågorna har blivit föremålför ökat intresse är det också naturligt att man har enförhoppning om att vi med.den nya given i kulturpolitiken skall kunnaåstadkomma ett rikt kulturliv som engagerar de enskilda människorna i skapandeverksamhet och som sprider kulturens yttringar till allt fler människor. Från vårt parti har vi i olika sammanhang bl. a. här iriksdagen framhållit att kulturlivets resurser bör förstärkas ochdecentraliseras. Skall kulturens väg nå fram till folket måste kulturutbudetdecentralise- Intressetför kulturyttringama måste därjämte vara förankrat i de breda folklagren.Satsningen på folkrörelserna och studieförbunden är enligt vår mening ettlovvärt försök att nå många och sedan få dessa engagerade. Det är heller intenågon i utskottet som har protesterat mot detta. Det blir nu en viktig uppgiftför de ohka kulturorganen att följa verksamheten och genom studier få en bUd avförhållandena inom kulturområdet. Men inte bara ohka kulturorgan, utan folket,de enskilda medborgama, skall givetvis engageras. Därigenom skall vi få veta ominsatserna är gjorda på rätt sätt eller om förändringar bör ske. Det kan juvara svårt att träffa rätt i första omgången. Vad vi nu hoppas på är att en långt större allmänhet skaUbli både konsumenter och producenter av kulturaktiviteter begreppen"konsumenter" och "producenter" av kulturaktivitet äranvändbara i detta sammanhang, även om jag knappast tycker att de är vackra. Deanvänds dock ofta och torde också förstås. Vi strävar efter att människorna oavsett ekonomi ochbostadsort skall fä möjligheter att delta i olika kulturella utbud som vi fårgenom biblioteken, filmen, teatern, konserter, utställningar osv. Detta är intemöjligt . Men vi vet att t. ex. genom kan vissakulturyttringar komma närmare människorna, och vi vet också att genom en ökadregional verksamhet kan olika kulturaktiviteter komma närmare människorna. Vivet att med stimulans och ledning kan många bU både konsumenter och producenterav kulturyttringar. I en rad frågor tror jag att svenska folket är enigt dådet gäUer kulturfrågor. Att den kulturella verksamheten skall varamångskiftande och ge stor valfrihet torde vara något man kan enas om. Att olikapolitiska, religiösa och ideella åsikter skall få framföras opponerar människornai allmänhet inte emot, även om en del håller så starkt på sin egen åsikt attdet ibland är svårt att få fram en en enda liten gnutta av tolerans motoliktänkande. Men det hör glädjande nog tUl undantagen. har vi kunnatnotera att det finns en avsevärt större förståelse för rätten tillreligionsutövning och religiös verksamhet i kyrka och samfund. Det kristnakulturarvet har fortfarande stor betydelse för oändligt mänga genom att ge enkänsla av trygghet i tUlvaron. Förståelsen för detta anser jag har ökat undersenare år. Det finns emellertid också något som vi kallar ettkommersiellt kulturiiv. Det är ju så att där vinstintresset kommer in, därgäller det att erbjuda produkter som gillas av så många som möjligt. Men på detsättet riskerar man att komma i den situationen att innehållet inte görmänniskorna kulturellt aktiva utan att de endast rätt liknöjt följer med efterpåverkan från reklamen. Inte heller stimulerar arrangemangen till kritik ellerdebatt genom att verka engagerande på de enskilda människorna, om manbegränsar sig tUl att bjuda ut det som passar för en bred allmänhet. Det ärockså svårt att åstadkomma förnyelse och mångsidighet. Det blirlätt så att man inriktar verksamheten på de områden där det är mest att förtjäna. Det är i den situationen som folkrörelserna ochstudieförbunden kommer in. Vi har gjort åtskilliga ansträngningar för att fåmänniskorna mera kultureUt aktiva, och det skall göras ytterligareansträngningar Den statliga kulturpolitiken, m. m. Den statliga kulturpolitiken, m. m. härvidlag.De ekonomiska förutsättningarna skall förbättras för folkrörelserna ochstudieförbunden. Om dessa insatser blir tUlräckliga är svårt att säga. Men vifår genom en samverkan mellan samhället och organisationerna en förankringbland de många människorna. Det behövs ett växelspel mellan kulturpolitiken och andrasamhälls-aktiviteter. Som exempel på detta kan nämnas skolans möjligheter attstimulera till deltagande och aktivitet i kulturlivet. Genom att inriktakulturpolitiken på att främja en egen skapande verksamhet och eftersträvakontakt meUan människorna, kan man säkerligen också bidra tUl en ökad jämlikhetoch ge möjligheter tUl ett mera innehåUsrikt liv. I detta sammanhang vill jag gärna nämna behovet avväxelspel mellan kulturpolitiken och andra samhällsaktiviteter då det gäUerlokalfrågor. Förståelsen för behovet av lokaler för kulturell aktivitettillgängliga på nära håll för människorna måste bli större. Lätt tillgängligalokaler är av den allra största betydelse för de kulturella aktiviteterna, ochdet har i samhällslivet aUtför ofta glömts bort. Nya samhällen och ny tätbebyggelsehar tillkommit, men man har ägnat alltför liten tanke åt att människoma somskall bo där kan ha intresse och behov av kulturell aktivitet. Det är då inteunderligt att departementschefen talar om att vi fått en isolering i många fallbåde i tätorter och i glesbygder. Det är synnerligen viktigt att det finnslokaliteter i vilka lätt kan ordnas kultureUa aktiviteter. Det måste man tänkapå inte bara i samband med nybebyggelse utan också i befintliga stads- ochtätortsområden. Men det är inte nog med att det finns lokaler för dessaaktiviteter. Boendemiljöerna måste utformas så, att man beaktar att människornadär inte är bara passiva utan kan ha önskemål om att få vara aktiva på detkultureUa området. En samhällsutveckling som gör människor kontaktlösa antingengenom bostadsområdenas utformning eller genom isolering i glesbygder ärgivetvis olycklig. Sedan må man satsa på skola, folkrörelser ochstudieförbund det är bra men uppväxtmiljön, möjligheterna att få kulturellaupplevelser och delta i skapande verksamhet i barna- och ungdomsår, gärnatillsammans med föräldrar och syskon, sätter ofta spår efter sig i detfortsatta livet. Man klagar ofta över att ungdomar åstadkommer en väldigförstörelse i många tätorter. Man bör ge dem möjligheter att ägna sig åt någonannan aktivitet. I växelspelet meUan kulturell aktivitet och andrasamhällsaktiviteter kommer givetvis också arbetsmiljön och andraarbetsförhållanden in. De spelar stor roll. Med långa resvägar och jäktandearbete kan det vara nära nog omöjligt att orka med att vara kulturellt aktiv. Decentralisering framhölls i betänkande somväsentlig då det gällde kulturlivet. väcktes det motioner idenna riktning, bl. a. från vårt håll, och det har gjorts också under de förstaåren av . hade just decentralisering som det förstadelmålet i sitt betänkande. I propositionen är decentralisering angiven som detfjärde delmålet. Jag vet inte varför, men kan väl få besked om det . Ett levande kulturarv måste vara en länk meUan detförflutna och nutiden och sikta . Vårt kulturarv är tingen omkringoss. är folklivoch tradition. Det är hemslöjd, det må vara textil-, trä- eller metallslöjd.Det är hembygdsrörelsen och dess omhuldande av folkmusik, folkdans ochfolkdiktning, för att nämna några områden där tradition och förnyelse möts. När det gäller det levande kulturarvets betydelse som enlänk mellan det förflutna, nutiden och framtiden konstaterar utskottet att detpåpekande därom som har gjorts i en motion inte strider mot de i propositionenframförda synpunkterna. I och för sig är väl detta riktigt, men givetvis hadedet enligt min mening varit värdefullare, om man hade kunnat säga att det ståri överensstämmelse med propositionen. har det emellertid skrivits iutskottsbetänkandet att motionärerna med rätta betonat att det levandekulturarvet har betydelse som en länk mellan det förflutna, nutiden och framtiden,och jag hoppas att det kommer att avspeglas i det fortsatta kulturarbetet. Jag skall säga bara några ord om en reservation. Vi är sjuav utskottets ledamöter som har reserverat oss när det gäller anslag tUlGöteborgs museer. En klar motivering har anförts i reservationen. Det äruppenbart att vissa kommuner i vårt land har gjort stora insatser på detmuseala området. Jag vet inte hur det skulle fungera inom högskoleutbildningen,om vissa av de kommunala museerna inte funnes. Vi har i denna reservation koncentrerat oss på Göteborg.Utskottet kunde genom besök på platsen Övertyga sig om Göteborgsmuseernasbetydelse, och det resulterade i att ett enigt utskott förutsatte att frågan omstatsbidrag till museer för sådan verksamhet som är av rikskaraktärskuUe prövas i positiv anda. Därför anser jag att den som stöderreservationen 28 därmed stöder vad enhäUigt beslutade om. När vi i utskottet har haft olika frågor att behandla ärdet rätt naturligt att det har blivit ganska mycket resonemang om kulturminnesvården.Remissopinionen var mycket splittrad i den frågan. Vi kan i propositionen tadel av yttranden från såväl tUlstyrkande som avstyrkande remissorgan. Ipropositionen har man föreslagit något som väl närmast kan betecknas som enmedelväg, nämligen att i varje länsstyrelse skall finnas en tjänsteman somhandlägger kulturminnesvårdsfrågorna. Utskottet har ansett sig kunna biträda det förslaget mensäger: "En förutsättning för utskottets ställningstagande härvidlag är atten försvagning av /landsantikvariens resurser inte får komma ifråga." Det är förståeligt att utskottet uttalar detta. Mångaremissinstanser uttrycker oro för att en överflyttning av landsantikvarien tilllänsstyrelsen skall innebära att det betydelsefulla sambandet mellankulturminnesvård och museal verksamhet inte i fortsättningen kanupprätthållas. Man skall också komma ihåg att åtskilliga kommuner liksomflertalet hembygdsförbund samt statens historiska museum och riksantikvarieämbetetförordat ett bibehållande eller en utbyggnad av landsantikvarieorganisationen. utgår jag emellertid från att statsrådet ,som är intresserad av kulturminnesvård och även av museal verksamhet, kommeratt begagna tillfället att ta till vara all den kunskap som är förankrad ilandsantikvarieorganisationen och länsmuseerna. Man kommer inte ifrån Den statliga kulturpolitiken, m. m. Den statliga kulturpolitiken, m. m. att det ärmånga sakkunniga som har uttryckt den oro jag har nämnt. Med sakkunnigamenar jag aUa de praktiska människor i kommunerna som vet vad de har, som ocksåvet vad de vUl och som har funnit det vara av stort värde att det finns ettorgan som bedriver både informativ och opinionsbUdande verksamhet och är tiUstor hjälp åt kommunerna då det gäller kulturvårdsarbetet. I fråga om Operan har vi fått höra hur man från såvälregeringens som utskottets sida skulle ha varit ogin och sökt hålla tillbakaOperans möjligheter. Jag viU emeUertid här ha sagt att det är oändligt viktigtatt kunna bibehålla institutionsverksamheten. Vi vill gärna att den också närdet gäller Operan skall kunna bedrivas på i stort sett samma nivå som under densenaste tiden, och det är vår förhoppning att man skall ha förståelse fördetta. Det är viktigt att få till stånd en bred verksamhet, att folkrörelseroch studieförbund anknyts och blir mycket engagerade, men det är också alldelesnödvändigt att man har en institutionskultur. Dessa institutioner behövs somkunskaps- och inspirationskällor, som idégivare. Om man inte låter dem arbetaunder goda betingelser, tror jag att vi på lång sikt inte får de positivaeffekter som man i propositionen väntar sig av den breda verksamheten. Det ärfrestande att dra en parallell med förhållandena inom idrotten: utan topp ingenbredd. Med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna nr 26, 27 och 28 i kulturutskottets betänkande nr 15 och iövrigt bifaU till utskottets förslag. Fra MOGÅRD (m); Innan jag går in på att tala om dagensegentliga ämne, den statliga kulturpolitiken, vUl jag gärna komma med någrainledande reflexioner. KuUurtådet tUlsattes 1969 och tog påsig för att producera betänkandet Ny kulturpoUtik. musei- ochutstäU-ningssakkunniga arbetade för att få fram betänkandenaKulturminnesvård och Museerna. Remisstiden för betänkandena har varit . Departementet tog åtta, på sig för att utarbeta enproposition på 480 sidor som lades på bord . Riksdagsmännenfick som vanligt på sig för att motionera i anslutning till denna proposition.Med hänsyn till den korta tiden är det ett anmärkningsvärt stort antal motionersom väckts 79 yrkanden har framställts. Utskottet har arbetat under starktidspress för att kammaren skall kunna behandla ett betänkande på 90sidor med icke mindre än 28 reservationer och 9 särskilda yttranden, ettbetänkande som förelåg i tryck först . Underutskottsbehandlingen har ett antal uppvaktningar ägt rum och en rad skrivelserhar ingått till utskottet, som dock har haft mycket små möjligheter att nogapenetrera de olika önskemål som förts fram. Det måste enligt min meningbetecknas som orimligt att en stor och viktig proposition forceras fram pådetta sätt. Det borde ha varit möjligt att framlägga de nödvändigaanslagshöjningarna på sedvanligt sätt och att lägga en principproposition omkulturpolitiken , en proposition som kunde ha behandlats först avhöstriksdagen. Nå, är nudetta en proposition som är stor och viktig för den framtida Ja, troligen ingår de här framförda förslagen i en meralångsiktig plan - en plan som dock ännu så länge är förborgad för andra änmöjligen utbildningsministern och hans departement. I det pressmeddelande som presenteradepropositionen 28 lät man antyda att propositionens förslag var att se somförsta ledet i en treårsplan. De upplysningar som ges i propositionenbeträffande fortsättningen utgör egentligen bara en uppräkning av vilka områdensom inte behandlats i den här föreUggande propositionen. Inga fasta tidpunkteranges, inte heUer några konkreta åtgärder. Imotionen 1974:1701 hemställs att enverklig treårsplan skall föreläggas årets höstriksdag. Under utskottsbehandlingenhar vi blivit övertygade om att detta är ett orealistiskt yrkande arbetet ärnämUgen inte så långt framskridet. Det är utomordentligt beklagligt attriksdagen inte fått möjlighet tiU en genomgripande diskussion om den statligakulturpolitikens framtida praktiska utformrung utifrån de mål som anges kanman förvisso komma tiU olika slutsatser om var prioriteringar och tyngdpunkterskall ligga. Låt mig peka på ett par områden där moderatasamlingspartiet anser åtgärder särskilt angelägna. År har vi här iriksdagen krä-vt att frågan om kulturskaparnas ekonomiska villkor skall få sinlösning. Enligt vår mening måste en kulturpolitik utgå från det faktum attkulturskaparna och deras arbete är själva förutsättningen för en levandekultur, och frågan om deras levnadsviUkor måste ges hög prioritet.