prot · FX0991 · 1974-12-31 00:00:00 — .. . o . 28maj 1974 ------------ jj 9 QQ Näringspolitiken § 1 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 28 och 29, försvarsutskottets betänkande nr 25, socialutskottetsbetänkande nr 21, jordbruksutskottets betänkanden nr 29-31 samtnäringsutskottets betänkande nr 39, Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 36 i anledning av motioner angående näringspolitiken. I detta betänkande behandlades motionerna 1974:130av i m. fl, (s), 1974:240av m. fl. (fp), såvitt nu var i fråga, 1974:241av m. fl. (fp), såvitt nu var i fråga, 1974:247 av i Boråsm. (m) vari hemställts att beslutade att hos Kungl. Maj:t begäraen undersökning av den snedvridning av konkurrensen som de punktvisastödåtgärderna inom näringslivet medförde, 1974:555 av herrar Åsling (c) och (), 1974:566 av i m. 1974:843 av m. (s) vari hemställts att hos KungL Maj:t skulle anhålla om förslag omatt inrätta ett centralt sekretariat för samhällets styrelserepresentanter iförsäkringsbolag, affärsbanker, förvaltningsbolag och stiftelser, 1974:853 av (), 1974:857 av i m. fl. (fp, c, m), 1974:859 av m. fl. (s)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om skyndsamutredning och förslag om etableringskontroll i enlighet med vad som angetts imotionen, 1974:867 av i m. fl. (s). jnjj 91 1974:869 av herrar SjöneU (c) ochAndersson i (fp). den 1974:873 av hert m. fl. (s) vari hemställts i 1. att hos Kungl. Maj;tbegärde en utredning om möjUg- Näringspolitiken heten attge de anställda inflytande i samband med större aktieöverlåtelser, t. ex.genom allmänna pensionsfonden, samt 2. att därvid frågan om samhällets rätt till förköp vidsådan försäljning prövades, 1974:1120 av m.fl. (m)såvitt avsåg hemställan att 1. hos Kungl.Maj;t uttalade att ett av målen för näringspolitiken borde vara bevarandet aven icke-socialistisk ekonomi, 2. hos Kungl.Maj:t gav till känna vad i motionen anförts beträffande de mindre ochmedelstora företagens kreditmöjligheter, lönsamhet och konkurrenssituation, 1974:1121 av herrar Elmstedt (c) och (), 1974:1486 av i Ulfsbyn m. fl. (c, fp), 1974:1489 av m. fl. (c) vari hemställts attriksdagen skulle 1, hos Kungl.Maj:t anhålla att grunder och handlingslinjer för en aktiv näringspolitikskyndsamt utarbetades enligt motionens syfte samt att den aviserade sysselsättningspolitiskautredningen gavs i uppdrag att genomföra denna näringspolitiska planering, 2, hos Kungl,Maj;t anhålla att ett aktionsprogram för 100 000 arbetstUlfällen utarbetades ienlighet med vad som angavs i motionen innehållande a) förmedling avsärskUda lån och bidrag tiU etablering och utvidgning av företag inom industri-och servicenäringarna, med inriktning på mindre och medelstora företag och isamordning med de regionalpolitiska strävandena, b) en kampanj förnya produkter och nya marknader med särskild inriktning på ökadeexportmöjligheter för mindre företag, 3, anvisa,i enlighet med vad som anförts i motionen, till a) Bidrag tiUnyetableringar och utvidgningar av företag inom industri- och servicenäringarnaför /75 ett anslag av , b) Lån tillnyetableringar och utvidgningar av företag inom industri-och servicenäringarnaför /75 ett investeringsanslag av , 4, ge Kungl. Maj:t tillkänna vad som i motionen anförts beträffande angelägenheten av att AP-fondsmedel i ökad utsträckning ställdes till förfogande för utlåning via kreditinstituten Industrikredit och Företags kredit i anslutning till aktionsprogrammet, 1974:1506 av i m. fl, (c) vari 4 hemställts att hos Kungl.Maj:t skulle 1. anhålla om utredning av samhäUets näringspolitik ochdess effekter på mindre och medelstora företag å ena sidan och storföretag (med mer än 500 anställda) å den andra, samt 2, anhålla om utredning och förslag om sådana åtgärder attde mindre och medelstora företagen främjades i förhållande till storföretagen i samhällets näringspolitik och ekonomiska politik i syfte att i första hand avskaffa den nuvarande diskrimineringen. 1974:1507 av ()vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om att en särskildutredning tillsattes med uppdrag att framlägga förslag till åtgärder förstimulans av utvecklingen av företagens marknadsföringsfunktioner, varvid demindre och medelstora företagens problem borde särskilt beaktas, 1974:1510 av (), 1974:1518 av i Boråsm, fl, (m) vari hemställts att hos Kungl, Maj;t begärde att inomramen för , EG och EFTA licensgivningen avseende importen frånlåglöneländerna tillämpades så att fortbeståndet av eljest livskraftigasvenska företag icke äventyrades samt att begränsning av importen från dylikaländer vidtogs i större utsträckning än som skedde, 1974:1521 av i m. fl, (c, m, fp)samt 1974:1528 av m. fl, (c). 1, beträffandeaktionsprogram för 100 000 arbetstillfällen att skulle avslåmotionen 1974:1489 punkterna 2 och 3, 2, beträffandeutredning angående investeringsbidrag att skulle avslå motionen1974:869, 3, beträffandeutredning angående nyetableringar av företag att skulle avslåmotionen 1974:1521, 4, beträffandeutredning angående näringspolitikens verkningar på företag i olikastorleksklasser att skulle avslå motionen 1974:1506 punkten 1, 5, beträffandeåtgärder för att främja mindre och medelstora företag i förhållande tillstorföretag att skulle avslå motionen 1974:1506 punkten 2, 6, beträffandevissa åtgärder i syfte att förbättra villkoren för de mindre och medelstoraföretagen att skulle avslå motionen 1974:1120 punkten 2, 7, beträffandekreditgivning från allmänna pensionsfonden till näringslivet att riksdagenskulle avslå a) motionen1974:241 punkterna B och C, b) motionen1974:1489 punkten 4, 8, beträffande det statliga kreditstödet till mindra ochmedelstora företag att skulle avslå jijr91 3) motionen 1974:241 punkterna Aoch D, b) motionen 1974:555, den . . ,_. ,,t, 10-7/1 '' motionen 1974:1121, 9. beträffande produktutvecklingslån att skulle avslå Näringspolitiken motionen 1974:240 punkterna A och B, 10. beträffandeåläggande för affärsbankerna att tillhandahålla teknisk expertis att riksdagenskulle avslå motionen 1974:853, 11. beträffandeutredning angående lokaler för hantverks-, industri-och serviceföretag attriksdagen skulle avslå a) motionen1974:857, b) motionen1974:1486, 12. beträffandeinrättande av industriella utvecklingscentra att skulle avslåmotionen 1974:240 punkten D, 13. beträffandeutveckling av företagens marknadsföringsfunktioner att skulle avslåmotionen 1974:1507, 14. beträffandeutveckling av bygdeföretag att skulle avslå motionen 1974:1510, 15. beträffandeimportrestriktioner att skulle avslå motionen 1974:1518, 16. beträffandeåtgärder till förmån för den importkonkurrerande hemmamarknadsindustrin attriksdagen skulle avslå motionen 1974:1528, 17. beträffandeutredning om etableringskontroll att skulle avslå motionen 1974:859, 18. beträffandeökad insyn i storföretagens ägarförhållanden att skulle avslåmotionen 1974:867, 19. beträffandecentralt sekretariat för statliga representanter i vissa aktiebolags ochstiftelsers styrelser att skulle avslå motionen 1974:843, 20. beträffandeinflytande för de anställda och samhällelig förköpsrätt vid försäljning avföretag att skulle avslå a) motionen1974:130, b) motionen1974:566, c) motionen1974:873, 21. beträffandevisst uttalande om mål för näringspolitiken att skulle avslå motionen1974:1120 punkten I, 22. beträffandeverkningar av selektiva stödåtgärder att skulle avslå motionen1974:247, 23. beträffande utarbetandeav ett handlingsprogram för näringspolitiken att skulle avslåmotionen 1974:1489 punkten 1. I. beträffande aktionsprogram för 100 000arbetstillfällen av herrar i Glömminge, i och samt fru (samtliga c) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1974:1489 punkterna 2 och 3 6 dels hos Kungl, Maj:t anhållaatt ett aktionsprogram för 100 000 arbetstillfällen utarbetades ienlighet med vad reservanterna anfört, dels för /75 undertrettonde huvudtiteln anvisa a) tUl Bidrag tillnyetableringar och utvidgningar av företag inom industri- oCh servicenäringarnaett reservationsanslag av , b) tUl Lån tillnyetableringar och utvidgningar av företag inom industri- och servicenäringarnaett investeringsanslag av . 2. beträffande utredning angåendenäringspolitikens verkningar på företag i olika storleksklasser av herrar RegnéU (m), i Glömminge (c), i (c), SjöneU (c) och () samt () som ansett att utskottet, under 4 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1506 punkten Ihos Kungl, Maj:t skulle anhålla om utredning rörande näringspolitikensverkningar på företag i olika storleksklasser enligt vad reservanterna anfört, 3. beträffande åtgärder för attfrämja.mindre och medelstora företag i förhållande till storföretag av herrar i Glömminge, i och samt (samtliga c) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1506 punkten 2hos Kungl, Maj;t skulle anhålla om utredning rörande åtgärder för att främja demindre och medelstora företagen i enlighet med vad reservanterna anfört, 4, beträffande vissa åtgärder isyfte att förbättra villkoren för de mindre och medelstora företagen av herrar Regnéll (m), i (fp) och () som ansett att utskottet under 6 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1120 punkten 2som sin mening gav Kungl, Maj:t till känna vad reservanterna anfört angåendeåtgärder i syfte att förbättra villkoren för mindre och medelstora företag, 5, beträffande utveckling avföretagens marknadsföringsfunktioner av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (c), i (fp), i (c) och () samt () som ansett att utskottet under 13 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1507 hosKungl. Maj;t skulle anhålla om en utredning rörande stimulansåtgärder förutveckling av företagens marknadsföringsfunktioner i enlighet med vad reservanternaanfört. 6. beträffande importrestriktionerav herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (c) ochSiegbahn (m) som ansett att utskottet under 15 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1518 hosKungl, Maj:t skulle anhålla att frågan om åtgärder till skydd mot lågprisimportprövades i enlighet med vad reservanterna anfört. 1. beträffande utredning om etableringskontroll av herrSvensson i (vpk) som ansett att utskottet under 17 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:859 hos Kungl,Maj:t skulle anhålla om skyndsam utredning och förslag om etableringskontroll ienlighet med vad reservanten anfört. 8. beträffandecentralt sekretariat för statliga representanter i vissa aktiebolags och stiftelsers styrelser av i (vpk) som ansett att utskottet under 19 bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1974:843 hos Kungl,Maj:t skulle anhålla om förslag om inrättande av ett centralt sekretariat förstatliga representanter i försäkringsbolags, affärsbankers, förvaltningsbolagsoch stiftelsers styrelser, 9. beträffandevisst uttalande om mål för näringspolitiken av herrar Regnéll (m) och () som ansett att utskottet under 21 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1120 punkten 1som sin mening gav Kungl, Maj:t till känna att ett av målen förnäringspolitiken borde vara bevarandet av en icke-socialistisk ekonomi, 10. beträffandeverkningar av selektiva stödåtgärder av herrar Regnéll (m) och () som ansett att utskottet under 22 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:247 hos Kungl,Maj:t skulle anhålla om en undersökning av selektiva stödåtgärders verkningarpå konkurrensförhållandena inom näringslivet. 11. beträffande utarbetande av etthandlingsprogram för näringspolitiken av herrar i Glömminge,i och i samt (samtliga c) somansett att utskottet under 23 bort hemställa, att med bifall till motionen 1974:1489 punkten 1hos Kungl. Maj;t skulle anhålla att sysselsättningsutredningen fick i uppdragatt utarbeta grunder och handlingslinjer för en aktiv näringspolitik i enlighetmed vad reservanterna anfört. I näringsutskottets föreliggande betänkandenr 36 behandlas en lång rad förslag rörande näringspolitiken. Debatten omkringde näringspolitiska problemen har som bekant tilldragit sig ett mycket stortoch centralt intresse och dessutom ett växande intresse. Det ärinte särskilt svårt att finna orsakerna tUl detta, därför att rätt utformad ochtillämpad är näringspolitiken utan tvivel fundamentet för en lugn och stabilvälfärds- och samhällsutveckling, I omfattande partimotion, nr 1489, görs ettmycket enkelt men icke desto mindre sant konstaterande rörandenäringspolitikens avgörande roll och centrala uppgift. Det heter på ett ställei den motionen helt kort; "Det är näringspolitikens uppgift att främja etteffektivt och expansivt näringsliv," Det är inte bara vår syn som gör sig gällande i dettakonstaterande Nr 91 utan alla, oberoende av politisk-ideologisk uppfattning, torde vara eniga om att en effektiv näringspolitik är grunden för en god välfärdsutveck ling. Det är först beträffande metoderna för hur den ambitionen skall kunna uppfyllas som meningarna går isär. Vi har i i ohka sammanhangredovisat hur vi ser på den här problematiken, och vi har anledning att på nyttredovisa denna vår syn , som återfinns i den nyssnämnda partimotionen ochsom även tar sig uttryck i de reservationer som vi har fogat vid dettabetänkande. Vi anser att de näringspoUtiska problemen, som utan tvivel växerallteftersom samhället blir mer och mer både komplicerat och sofistikerat,måste angripas efter två huvudlinjer. För det första måste näringspolitiken läggas upp efter ettlångsiktigt handlingsprogram för att man skall komma till rätta med de långsiktigaproblemen. För det andra måste man vara på det klara med att här ocksåerfordras ett program för omgående åtgärder. Båda dessa huvudlinjer har vi fastställt i vår partimotionoch vi har ytterligare utvecklat argumenten för dem. Det är helt uppenbart att med den centrala roll somnäringspolitiken spelar i vårt samhälle och med de konsekvenser somnäringspolitiken får på alla samhällsområden praktiskt taget helasamhällslivet berörsju på ett eller annat sätt av de näringspolitiska åtgärderna måste man få till stånd en mer organiserad och mera genomtänkt planering avde näringspolitiska åtgärderna. Det är gott och väl att en rad utredningarfunderar över dessa problem utifrån olika infallsvinklar och aspekter medavseende på skilda samhällsområden. Men dessa utredningars säkerligen klokafunderingar och kloka förslag måste på ett enkelt, förnuftigt och logiskt sättsammanvägas till en enhetlig grundsyn i form av ett handlingsprogram. När regering och riksdag skall ta ställning till ettlångsiktigt handlingsprogram, det må vara fråga om näringspoUtik,jordbrukspolitik, regionalpolitik eller något annat område, är det alldelesklart att det kan och måste vara värdefullt att ha en sammanvägd, enhetliggrundsyn som bas för de åtgärder som man finner vara nödvändiga. Ett sådantnäringspolitiskt handlingsprogram är av nöden, och argumenten härför har inteförsvagats utan snarare förstärkts trots de invändningar som gjorts i debattenom detta förslag . Vi och många med oss anser att näringspolitiken, som denbedrivits i vårt land, av resultaten att döma varit otillräcklig förden höga målsättning man måste ha för ett näringspolitiskt handlingsprogram ochför en näringspolitik över huvud taget. Det har funnits skevheter och brister inäringspolitiken, och jag tror att den allvarligaste bristen har varit enmycket stark och påtaglig avsaknad av samordning. Vad som krävs är ettenhetligt grepp på dessa frågor när samhället skall ta itu med de långsiktigaproblemen. Vi har tidigare begärt att en parlamentarisk kommittéskall utreda dessa frågor och har föreslagit att de skall överiämnas tillden tillsatta sysselsättningsutredningen. Vi menar dock inte att dennautredning skall försöka ge sig i kast med något mera ingående program Nr 91 och ta ställning till mindredetaljer i näringspolitiken. Det finns redan nu Tisdaeen den ®'' utomordentUgt rikhaltigt material. Som jag påpekade arbetar 28 mai1974 många utredningar på området, ochdet är angeläget att man sammanvä- -------------------- ger det material och de förslag som dessa framlägger och drar de lämpliga Näringspolitiken politiska slutsatserna härav. Vi tycker fortfarande inte att de invändningar som mananfört mot förslaget om ett sammanvägt näringspolitiskt program är bärande.Huvudargumentet har angivits vara att utarbetandet av ett övergripande programav denna typ inte kan läggas över på samhällsorganen utan att detta måste varaen uppgift för de politiska partierna. Självfallet kan och bör de politiskapartierna göra upp sådana program, men om denna invändning vore riktig, skuUeman över huvud taget inte kunna bedriva något parlamentariskt utredningsarbetei vårt land. Jag vill bara peka på att jordbrukspolitiken,arbetsmarknadspoUtiken, bostadspolitiken och regionalpolitiken har varitföremål för lika skilda meningar som näringspolitiken men att man ändå kunnatsammanväga uppfattningarna i gemensamma handlingsprogram. Vi anser att detfinns lika stor motivering för och möjlighet tUl ett sådant program på detnäringspolitiska området. Den andra handlingslinje som vi anser nödvändig och somförutsätter omgående åtgärder gäller det onda som vi upplever i samhälletoberoende av om vi har högkonjunktur eller lågkonjunktur, nämligen den s. k.strukturarbetslösheten. Det är möjligt att en del människor harkänt sig litet mera optimistiska och menar att detta inte är något allvarligtproblem titta vUken våldsam efterfrågan det nu är på arbetskraft och hurmånga lediga platser som finns! Detta är dock en illusion, eftersom de godatiderna tyvärr går över. Det finns ekonomiska experter och spåmän som anser attden goda konjunktur som vi upplever nu kommer att ha upphört redan mot slutetav detta år, och då återkommer problemen med förnyad styrka. Och problematikenfår varje gång ytterligare ökad intensitet. Vi anser att det inte skall få finnas något slagsarbetsmarknadens B-lag, som fungerar som ett "dragspel" mellankonjunkturtoppar och konjunkturdalar och som i samband därmed får offra bådesin trygghet och sin sociala framtid. Vi måste eftersträva en radikal lösningpå dessa ständiga och ökande strukturarbetslöshetsproblem. Vi menar att manmåste utarbeta ett aktionsprogram, och tyngdpunkten i ett sådantmåste enligt vår uppfattning läggas inom näringslivet. Vi har på vårt håll samma syn som regeringspartiet pådessa sysselsättningsproblem i vad gäUer fortsättningen av . Vi har ungefär samma siffror angivna; man behöver skaffa fram 400 000-500 000 nya jobb. De 100 000 nya jobben är endast en första etapp. Emellertid vill vi lägga tyngdpunkten hårdare på att det är näringslivet som skall åstadkomma de jobben. Vi tror inte att den offentliga sektorn i samma mån kan lösa de här sysselsättningsproblemen. Det är näringslivets ökade sysselsättningsgrad som måste bilda grunden när stat och kommuner skall kunna ge sysselsättning. Vi vill därför satsa mycket hårt på just näringslivet på industri och på servicenäringar i '" första hand. Liksom har vi ett program för hur det skall gåtill. En punkt i Nr 91 detta program är en satsning på de mindre ochmedelstora företagen. Det TjoHagen den har talats så mycket här i kammarenom dem att jag inte skall utveckla -q4 1974 detaljerna.Jag vill bara säga att de är som jästcellerna i degen; om det -------- överhuvud taget skall bli en färdig produkt måste de fungera. Vi tror att Näringspolitiken de mindreoch medelstora företagen spelar en mycket viktig roll även när det gälleratt skapa nya arbetstillfällen. Men då måste man få i gång en nyetableringav företag; den har tyvärr avtagit så att den nästan har upphört.Vi menar därför att man skall ge bidrag tUl nyetableringar och utvidgningarmed , som kan gå ut på olika sätt, t. ex. Vi föreslår också att lån på goda villkor skall kunna ställastill förfogande till något över det dubbla beloppet, nämligen 500 I reservationen 5 utvecklar vi närmare några synpunktersom har stark anknytning till vad jag har sagt, framför allt i fråga om demindre företagen. Vi önskar ju alla att de skall kunna spela en meningsfylldroll, och samhället satsar uppenbarligen också på det genom olika åtgärder påkreditområdet och rationaliseringsområdet, genom förstärkta företagarföreningarosv. Den satsningen görs i endräkt; det erkänner vi villigt. Men om de här åtgärderna skall få någon verkan, måste ennyckelfunktion hos de mindre företagen förbättras, och det är marknadsföringsfunktionen.Det är meningslöst att de mindre företagen producerar tekniskt fulländadevaror, om de inte kan sälja dem, om de inte kan anpassa sig efter marknaderna,som växlar enormt snabbt , och om de inte har möjlighet att göramarknadsundersökningar och över huvud taget bedriva vad man kallar en aktivmarknadsföring. I det sammanhanget kommer många gemensamma aktiviteter in gemensamma utställningar, gemensamma försäljningskonsulenter, osv. ochsådana satsningar anser vi vara mycket angelägna. Vi anser fortfarande att de små företagen på det härområdet inte har samma möjligheter att hävda sig som de stora och att det måsteha sin grund i en felaktig näringspolitik, en näringspolitik som intetillräckligt beaktat de små företagens betydelse och dragit konsekvenserna avdenna i form av samhälleliga åtgärder som gör de små företagen jämställda medde stora. Det är de inte . De olika näringspolitiska åtgärder somsamhället sätter in slår inte jämlikt och rättvist, eftersom de stora företagenav olika anledningar har större möjligheter än de små att utnyttja de förmånersom samhället erbjuder. Här kommer t. ex. skattepolitiken in liksom problemenvid generationsskiften och möjligheterna att ta direktkontakter medmyndigheter m. m. Jag har mycket svårt att förstå utskottsmajoritetens talom att kravet i reservationen 2 på en utredning angående näringspolitikensverkningar på företag i olika storleksklasser skulle vara detsamma som ett kravpå diskriminering av de stora företagen. Det sägs uttryckligen i utskottsmajoritetensskrivning att när man klagar över diskriminering av små företag måste detinnebära att man är beredd att i stället diskriminera de stora. Det är förbryllande att man kan dra en sådan slutsats. Imotionen finns ingenting som talar för det; det är rent absurd uttolkning. När man begär att få utrett om en viss kategori - det må '' varamänniskor eUer företag; i det här fallet gäller det småföretagen är sämrelottad än en annan grupp, nämligen storföretagen, och om det också visar sigatt så är fallet och man därför begär förbättringar för småföretagen, kan dettainte rimligtvis innebära att man kräver att de som har det litetbättre skaU bli diskriminerade. Det är en missvisande, rent felaktigbeskrivning. Helt kort skall jag behandla vår reservation nr 6, som rörimportrestriktionerna. Vi bekänner ju oss alla till frihandeln, som har varitgrunden för det svenska näringslivets förnämliga och effektiva utveckling.Frihandelsvännerna har varit många, både här och runt om i världen, men debörjar bli färre. Jag vUl därför göra den principiella deklarationen att vifortfarande från vårt parti och jag själv i allra högsta grad tror attfrihandel är ett fundament för en effektiv och god utveckling av näringslivet. Men man får inte driva någon enda sak in absurdum, och vimenar i reservationen 6 inte bara vi utan också de andra som är med påreservationen, nämligen herrar Regnéll och , som representerarmoderaterna att man inte heller får driva frihandeln in absurdum. Omlågprisimporten, som har varit ett gissel för många framför allt små företag undersenare år, får en sådan utveckling och intensitet att svenska företag ochsvenska arbetare och tjänstemän tappar sin försörjningsmöjlighet och sintrygghet, då är det att ingripa. Jag säger inte att man skall avskaffafrihandelsprincipen, men man får lov att modifiera den med lämpligaavvägningar. I vUken utsträckning det skall ske får självfallet en utredning taställning till, vilket föreslås i den här reservationen. Det är uppenbart attlågprisimporten har tagit sådana former att man har anledningtill oro, och det finns alltså skäl att göra någonting - i varje fall att se påsaken via en utredning. Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 3, 5, 6 och II.