prot · FX09109 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag begärde ordel för attrikta en fråga lill utskottets talesman, om han är närvarande i kammaren. Mansäger i utskottsbetänkandet: "Ulredningen bör få en allsidigsammansättning. Bl, a, bör företrädare för berörda personalorganisationer ochsjukvårdshuvudmännen ingå i utredningen, lill vilken även bör knytaserforderiig expertis," Det står visseriigen "företrädare för sjukvårdshuvudmännen",men jag fömtsätter atl man lill den blivande utredningen - om den kommer lillstånd, vilket jag hoppas och förväntar -även knyter pariamentariker sä att detblir en sä allsidig utredning som möjligt. Min fräga är alltså om utskottetstalesman vill bekräfta delta. HerrÅKERLIND (m): Som sagt rådde det under utskotts-debattenenighet om att ulredningen skulle vara helt oförhindrad att ta upp alla deproblem som berör det område vi här talar om, Atl jag i utskottet fick muntligabekräftelser pä att del skulle vara sä utgjorde anledningen lill all jag inteavlämnade en reservation. Jagutgår från att det vi i utskottet var överens om skall vara utgångspunkten förutredningen. Jag har sagt här all det vore värdefullt om iHuskvarna som utskoltsordförande hade velat bekräfta all del förhäller sig pädetla sätt och alt därmed i tilläggsyrkande skulle varaobefogat. Men eftersom nägon sädan bekräftelse inte givils pä denna min och fruTroedssons uttolkning av utskottets mening anser jag mig oförhindrad atl röstaför tilläggsyrkande, som helt överensstämmer med vad jag talatför. Dödsbegreppet,m. HerrROMANUS (fp): Jag vill bara, i ulskottsordförandens frånvaro och utan någon annankapacitet än min egen, säga atl jag bekräftar det intryck avutskolls-överiäggningarna som gav på den aktuella punkten. Utskottetpåpekar alltså att någon ny utredning av dödsbegreppet finns det inte anledningatt nu påyrka, i synnerhet som frågan om en ny transplanlationslag väntas bliaktuell . Däremot framgår del av utskottsbetänkandet att uiskotteiinte uttalar all utredningen skall vara förhindrad alt komma in pådödsbegreppet. Tvärtom säger utskottet att man bör närmare granskatillämpningen av det cirkulär i frågan som har sänt ut, ochsom fiera talare här varit inne pä. Del är självfallet atl om utredningen däkommer fram till att det bör göras några förändringar beträffande dödsbegreppet,sä kan utredningen föreslå del. Omjag för ge ett ord på vägen vill jag därför säga: Håll fast vidutskottets hemställan, som står bakom! Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av i Malmöunder överiäggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 31punkterna 1 och 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit det av i under överläggningenframställda yrkandet. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Översynav bestämmelserna rörande hälsofarliga varor inom måleribranschen §22 Översyn av bestämmelserna rörande hälsofarliga varor inom måleribranschen Föredrogs socialutskottets betänkande nr 32 ianledning av motion om översyn av bestämmelserna rörande hälsofariiga varorinom mäleribran-schen. HerrOLSSON i (s): Vi är fyra motionärer som i anslutning till detta ärende har begärl enöyersyn av de bestämmelser som gäller för hanteringen av hälsofariiga ämnen,främst inom måleribranschen. Socialutskottethar gjort en omfattande redovisning av vilka åtgärder som vidtagits och vilkaregler som gäller samt vilka lagar som finns. gäller del självklartatl fö dessa lagar atl tillämpas i praktiken. Del finns flera exempel pä att säinte alltid har skett . Inte minst del som sades om giftiga färger påMålareförbundets kongress gav belägg för det påslåendet. Många målarevittnade om detta. Jag vill därför understryka utskottets positiva uttalandeatt översynen bör göras sä snabbi som möjligt. Riskenvid hanteringen av fariiga färger är inte endast en fråga för yrkesmålarna,som väl känner lill den s, k, YSAM-märkningen, Jag tror atl den storaallmänheten inte känner till den märkningen, som skall vara graderad frånO till 3 pä varje förpackning och som markerar riskmomentet vid användningenav respektive färg. Självfallet är vi glada över atl vär motion har föll en såpositiv behandling och för all frågan har utvecklats sä informativt avutskottet. Vikommer all följa den fortsatta behandlingen och motser med stora förväntningarde förslag som kan komma atl framläggas av arbetsmiljö-utredningen. Vifömtsätter att nya, strängare anvisningar kommer till slånd. Jag har ingetannat yrkande än utskottet, Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls, §23 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 34 i anledning av motioner omåtgärder mot sniffning. Påförslag av herr andre vice talmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen avpå föredragningslistan återstående ärenden till kl, 19,30, § 24 Interpellation nr 141om information till rörande Nr 109 utländska trygghetssystem och skatteförhållanden den Ordet lämnades pä begäran till Hen-AF (), som yttrade: offentliggjordes en utredning - utförd av en arbetsgruppinom moderata samlingspartiet - om hur det svenska sociala trygghetssystemetförhäller sig till några jämförbara länders. jämfördes totalskattenför de familjetyper och länder utredningen behandlade. Resultatet väcktebetydande uppmärksamhet. Detsvenska sociala trygghetssystemet är, visade utredningen, på väsentligapunkter underiägset motsvarande system i andra industriländer, är inleheller ett föregångsland i fråga om social trygghet, ATP-system finns - för attta ett exempel - i full funktion i andra länder, och det svenskapensionssystemet ger inte fullgod standardtrygghet. Sjukförsäkringen för vårdi - ett annat exempel - är på viktiga punkter underiägsen andraindustriländers. Ifråga om skattetryck intar vi däremot en tätplats. Den totala skattebördan påfamiljerna är t. ex. normalt mindre än hälften i . Det höga skattetrycketi kan inte förklaras med hänvisning till vår so-cialpoUtik. Utredningenpåvisade alltså att vårt sociala trygghetssystem ej är överlägset jämförbaraländers. Den ger anledning till frågan, varför vårt skattetryck då äri världstopp. Ett självklart svar är naturiigtvis att våra skatter går tillmycket annat än till det sociala systemet, såsom exempelvis utbildning,försvar, rättsväsen m. m. Utredningen hade inte tid eller resurser att klarläggade internationella variationerna i fräga om kostnader för de enskildamedborgarna för dessa andra samhällsfunktioner. Så mycket torde dock vara klartatt de är en mindre del av förklaringen. Den grundläggande utbildningen är t.ex. i stort sett fri i de länder som utredningen omfattade. Förklaringenmäste således finnas någon annanstans. Det förefaller sannolikt att vårttrygghetssystem ger för litet i förhållande till vad det kostar medborgarna.Samma familjer som betalar tvä tredjedelar eller mer av en löneförhöjning iskatt är mottagare av bidrag. Administrationen av det sociala systemet kan varaför dyr. Vårttrygghetssystem bör kunna förbättras. Tack vare naturresurser och framgångsrikföretagsamhet ligger i världstopp i fråga om nationalinkomst permedborgare. Vi bör kunna ha en hög social ambitionsnivå.Arbetslöshetsförsäkringen är internationellt sett dålig. Våra pensionärer börha rätt till standardtrygghet. Valfriheten inom sjukförsäkringen måste kunnaförbättras. Värtskattetryck är socialt orimligt. Vi måste förbättra trygg hetssystemet och lindra skattebördan, I den uppgiften har vi uppenbariigen en del att lära av andra industriländer. Det går tydligen att förena väl ut vecklade trygghetssystem med drägligt skattetryck. Det är därför anmärk- 129 9 protokoll 1974. Nr 109 ningsvärt att de centrala myndigheterna på detta område -socialdeparte- Onsrtaopn Hpn mentet,och - i stort sett saknar upp- 6'fter om förhållandena i andra länder inom sina verksamhetsområden. behöverde utländska erfarenheterna. Det borde vara självklart att vi, t, ex, i samband medstatsverkspropositionen, fick löpande informationerom andra industriländerstrygghetssystem och skattebelastning på medborgarna lika väl som om derasprisutveckling eller betalningbalanser. Medhänvisning till vad här anförts hemställer jag om kammarens tillständ att tillherr finansministern ställa följande fråga: Ärherr statsrådet beredd att medverka till att för, t, ex. i sambandmed statsverkspropositionen, löpande information om andra industriländerssociala trygghetssystem och skattebelastning på medborgarna? §25 Interpellation nr 142 om åtgärder för ökad sockerbetsodling Ordetlämnades pä begäran till Hert (), somyttrade: upptogs sockerbetsodling iÖstergötland, En fabrik uppfördes i för förädling av råvaran. År1873 uppgick sockerbetsarealen till 600 ha. Fabriken upphörde , Efternägra är, närmare bestämt 1905, stod en ny fabrik färdig i ,Sockerbetsarealen detta är var 774 ha. Underde följande åren varierade sockerbetsarealen inom vida gränser. Störstaodlingen noterades 1921 med 2 520 ha. höll den sigomkring I 500 ha och steg 1954 till 2 200, Sista odlingsåret, 1955, var arealenendast 620 ha. Nedläggningenav sockerbetsodlingen i betydde övergäng till en ensidigareväxtodling. Detta har ytteriigare accentuerats genom den minskadekreaturshållningen och därmed en reducerad vallareal, I medeltal för hela länetupptar sträsädesodlingen en areal av omkring 142 000 ha. Det innebär 63 procentav totala åkerarealen. Av större intresse är emellertid växtodlingensinriktning i de slättbetonade delarna i länet dvs, de områden, inom vilkasockerbetsodlingen förekom. Här omfattar stråsädesodlingen mellan 75 och 85procent av den totala åkerarealen. En starkt framträdande ensidighet gör sigdärmed gällande. Risk föreligger för ogynnsamt infiytande på åkerjordensbördighet, vilket kan befaras ta sig uttryck i stagnerade eller under extremaförhållanden t, o. m reducerade hektarskördar, Ibörjan av inkom Svenska sockerfabriksaktiebolaget till hus hållningssällskapet med en förfrågan, om intresse för en upptagning av sockerbetsodlingen i länet kunde förefinnas. Efter ett informationsmöte i gick hushållningssällskapet ut med en arealteckning, vilket re sulterade i en sockerbetsareal detta år av 212,45 ha, fördelade på 111 odlare, 130 Det var sålunda förhållandevis smä odlingar. Dennaodling fortsatte t, o. m. 1968, dvs, under fem är.Sockerbetorna transporterades till och' för- Nr 109 adlades huvudsakligen vid Karpalunds sockerfabrik utanför , Onsdaaen den ansåg sig Svenska sockerfabriksaktiebolaget icke längre kun- jq na fortsätta med odlingen, dä fraktkostnaderna ställde sig höga,----------- -- Orsakenrill att odlingen icke uppgick till mer än ca 200 ha åriigen är all söka på merän ett håll. Dels hade hos de gamla sockerbetsodlarna kännedom om den starktförändrade odlingstekniken med mindre arbetsåtgäng icke helt trängt igenom,dels ställde man sig tveksam inför transporterna till , Ganska allmäntbefarade man att kontaktsvårigheterna mellan fabrik och odlare skulle blistarkt framträdande. Man ställde sig också ganska tveksam införmaskininvesteringar i en odling, vars framtid man icke med säkerhet kundeöverblicka. Sådden och upptagningen organiserades dock genom att sockerfabriksbolaget vid vissa maskinstationer ställdeupp sämaskiner och upptagare. Detär angeläget att odlingen av sockerbetor kan ätempptas i så attväxtodlingen i länet kan bli mer mångsidig. Därför måste en ökning av dentotala sockerarealen i landet komma till stånd. Sockerpriset pä den internationellamarknaden har stigit avsevärt . De planer som i slutet av1960-talet förelåg pä att i växande utsträckning basera den svenskasockerkonsumtionen på import har efter hand visat sig vara orealistiska. Underdet har en viss ökning av den inhemska odlingen av sockerbetor ägtrum. Denna utökade areal har emellertid inte inneburit möjlighet till odling iÖstergötland, eftersom utökningen lagts i de regioner där sockerbruk finnes, Fömtsättningarnaför sockerbetsodling i är goda. Tillgången på dränerade jordar ochlämpliga jordarter är tillräcklig för en odling av 3 000 - 5 000 ha. Deklimatologiska förhållandena är också sädana, a« tillfredsställande skördarkan uppnäs. Klart belägg för detta kan erhållas frän tidigare odlingsperioder.Icke minst var blastskörden mycket riklig, vilket är viktigt frånfodersynpunkt. Men även rotskörden låg väl till, trots att den inte uppnåddesamma nivå som den skånska. Sockerhalten låg däremot lika högt och ofta t, o, m,högre. Detär inte osannolikt alt den nya generationen jordbmkare skulle vara benägnaengagera sig i sockerbetsodling på ett annat sätt än under de tidigareodlingsepokerna. Kännedom om sockerbetsodlingens mekanisering har trängt igenompå ett annat sätt än förr, Jordbmkarna har också själva kunna konstatera deolägenheter som den ensidiga spannmålsodlingen medför. Frågaär emellertid om en större areal skulle vara länkbar med mindre än alt enfabriksanläggning kom till stånd. Det verkliga intresset torde inställa sigförst om så kan ske. Här synes kostnaderna komma in i sammanhanget. Skulleuppförandet av en fabrik av ekonomiska skäl icke vara inöjlig, borde övervägas,om icke en odling som baserades på råvarans förädling vid fabrik i kunderealiseras. För länets jordbmk skulle en dylik odling ha sitt intresse, även omden icke kan jämföras med en sådan, där förädlingen sker vid fabrik i länet. Med hänvisning lill detanförda anhåller jag om kammarens tillstånd 131 Nr 109 att till herr jordbmksministern framställa följande fråga: Onsdagenden " statsrådet beredd att medverka till att densvenska sockerbets- arealen utökas, sä att fömtsättningar skapas för en sockerbetsodling i Ös- -------------- tergötland och att arealutvidgningen för en sådan omfattning att ett socker- bmkkan uppföras i regionen? E)ennaanhållan bordlades. §26 Interpellation nr 143 om ändrade regler för tvångsinlösen enligtfastighetsbildningslagen Ordetlämnades på begäran till Hert iVikmanshyttan (c), som yttrade: Fastighetsbildningslagen är ett väsentligt medel för att genomföra enbättre arrondering av . En fömtsättning vid införandet avfastighetsbildningslagen var att en smidig handläggning skulle ske, Iriksdagsbehandlingen av den nya fastighetsbildningslagen redovisadesfrån mänga håll stor tveksamhet om tvångsmedlen i lagen fött en fränrättssäkerhetssynpunkt lämplig utformning. Vidden faktiska tillämpningen av för fastighetsreglering synes intealltid strävan vara att finna samförståndslösningar med berörda markägare.Genom fastighetsreglering i . kommun, i länämnar fastighetsbildningsmyndigheten tvångsvis inlösa all jordbmksmark ävenfrän vissa aktiva jordbrukare. Erinringar frän berörda markägare har möttföga förståelse, vilket självfallet vållat oro och irritation. Enligt8 kap. 1 § kan inlösen ske för aU tvångsvis minska fastighet, omfastighetsregleringen omfattar mark hörande till ett flertal fastigheter medskilda ägare och om regleringen har till syfte att åstadkomma en allmänförbättring av fastighetsbeståndet. Det skall vidare vara ett intresse frånallmän synpunkt att storieksförändringar genomförs. Denovan nämnda regeln om inlösen begränsas emellertid i 2 och 3 §§. Enligt dessaför inlösen inte ske om syftet med överföringen skäligen kan vinnas på annatsätt. Fastighet för vidare inte till nägon del inlösas om den för sig uppfyllerde allmänna kraven på lämplighet. Inte heller mark som ingår i eller är avseddatt intas i gemensamhetsskog för lösas. Slutligen för inlösen inte ske omavsevärd olägenhet därigenom skulle uppstå för fastighetens ägare eller bmkare. Somtredje lagutskottet framhöll i sitt betänkande nr 1970 har rätts säkerhetssynpunkterna en särskild tyngd vid inlösen. Om en person genom tvängsvisa fastighetsreglerande åtgärder väsentligen måste ändra sin livs föring och lider den ideella skada tvångsinlösen av en gammal släktgård innebär har rättssäkerheten satts ur spel. Att i ett sådant läge läsa upprorslagen för de berörda, som här skett, mäste betecknas som ett 132 övergrepp på den enskilde individen och på berördamarkägare. Fastighetsregleringenär ett medel att genomföra jordbmkspolitik. Nr 109 Samhälletssträvan i detta avseende kan icke tillåtas ske med åsidosättande Onsdaeenden av rättssäkerheten för enskilda markägare. Frivilliga överenskommelser och .q QUfober 1974 köp i samförstånd mellanmyndigheter och enskilda bör vara de använda _ medlen för att åstadkommaen ändamålsenlig fastighetsindelning. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att till herrbostadsministern ställa följande frågor: 1, Anser statsrådet - bl, a, mot bakgmnd av denpågående fastighetsregleringen i i - att 8, kap, i FBL haren frän rättssäkerhetssynpunkt lämplig utformning? 2, Är statsrådet mot bakgmnd av det inträffade bereddatt utfärda kompletterande anvisningar för fastighetsregleringen för attvederböriig hänsyn till den enskildes rättssäkerhet skall tas vidhandläggningen av ärenden enligt FBL? 3, Är statsrådet beredd precisera den faktiska innebördenav begreppet "avsevärd olägenhet" i FBL 8 kap, 3 §? § 27 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:tspropositioner Nr 153 med förslag till lag om försöksverksamhet med avfattandeav dom och slutligt beslut i tvistemål enligt formulärNr 155 med förslag till lagändringar för att möjliggöra domstolsprövning §28 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frägor denna dag framställts, nämligen av Nr302 hert () till herr utbildningsministern angående begärd översyn avstödet till ungdomsorganisationerna: Vilkaåtgärder har statsrådet vidtagit med anledning av den av begärdaöversynen av stödet till ungdomsorganisationerna? Nr303 Herr/Vyu/sf (fp) till hertarbetsmarknadsministern om ändrade villkor förstatligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri: beredd medverka till en sådan ändring av författningen om statligtkreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri att anställda kan fö sådantstöd i de fall tillfälle yppas för dem att övertaga och i egen regi driva detföretag i vilket de arbetar? Nr304 Hert To/fman (vpk) till herr socialministern angående utformningen av hälsodeklarationer föranställningssökande: Kannågot initiativ väntas från statsrådets sida med anledning av att hälsodeklarationer för anställningssökande har en sådan utformning att de dels är kränkande för den personliga integriteten, dels bidrar till att utestänga stora gmpper av medborgare från förvärvslivet? Nr 109 Nr 305 Hen (vpk) till herr industriministern angående utfäs- Onsdagenden telser om företagsetablering i utlandet: utfästelser om företagsetablering i andra länder för- -------------- svarbarasom medel att söka uppnå leveransavtal av produkter från svensk Nr306 Hert i (fp) till hert justitieministern angående sammansättningenav viss utiiedning inom kriminalvärden: Kommerden av värriksdagen begärda utredningen rörande möjligheterna att ersättaisolering inom kriminalvården med andra åtgärder att fö pariamenlariskförankring? §29 Kammaren åtskildes kl, 17,54.