prot · FX09145 · 1974-12-31 00:00:00 — Jaglycker inte atl de praktiska skillnaderna mellan de båda ståndpunkterna är såhårresande stora, men jag anser del motiverat all före voteringen ge besked omhur rösterna kommer att läggas. Låt mig inledningsvis konstatera att miljöfrågorna harhaft en mycket framskjuten ställning i den politiska debatten. De politiskapartierna tävlar i propaganden om att vara miljöns främsta förespråkare ochpådrivare. I synnerhet gäller det och . All sedanorden inte i lika hög grad åtföljs av handling har redan avslöjats i en delinlägg här och kommer ytterligare att avslöjas vid de voteringar som följerefter denna debatt. Även inom vårt parti har miljöfrågorna fått en framskjutenställning. Det återspeglas inte minst i den proposition som jordbruksministernhar lagl på bord och som vi behandlar. Låtmig konstatera all utskottet i huvuddragen har varil enigt om propositionensförslag. Det är glädjande och tyder på att omtanken om vår naturmiljö är fastrotad och vinner anslutning i alla partier. Åsikts-skiljaktigheterna i defiesta av reservationerna vill jag inte överbetona, men i några frågor ärskillnaderna stora. Jag skall återkomma lill en av dessa frågor litet längrefram. Innanjag går vidare vill jag dock understryka några av de värderingar somjordbruksministern uttalat i inledningen till proposilionen. Han framhåller bl.a. atliomtanken om miljövärdena ständigt måste påverka utvecklingen och bli enutgångspunkt för samhällets handlande på skilda områden. Planeringen avmiljöpolitiken måste sällas in som ell led i en totalplanering av helasamhället. Snävt ekonomiska hänsyn får inte tillåtas bli styrande förutvecklingen. Detåvilar i första hand den som äger mark att sköta och vårda den på ett sådanisätt au den kan utnyttjas både av nuvarande och kommande generationer. Jordbruksministernslår också fast; "Men det åvilar också dem som utnyttjar marken förrekreation och friluftsliv att visa omsorg och hänsyn till markens känslighet.Utgångspunkten för handlandet måste vara hänsyn till naturresurser ochnaturmiljö. Ingen har rätt att handla på ett sådant sätt att oersättliganaturvärden förstörs. Därför måste samhällets infiytande över utnyttjandet avvåra naturresurser stärkas." Jagutgår från att de fiesta av kammarens ledamöter instämmer i dessa värderingar.Då kan det synas onödigt av mig alt i denna talarstol upprepa dem. Men jag villpåstå redan nu alt delar man dessa värderingar och även följer dem i devoteringar som kommer efter debatten, bör del bli en stor majoritet förutskottets förslag. Jagskall i huvudsak uppehålla mig vid frågor som rör skogsvårdslagen. I 1 §skogsvärdslagen, i vilken paragraf anges hur skogen skatt skötas, föresläs etttillägg med lydelsen; "Hänsyn skatt tagas till naturvårdensintressen." Förslaget är bra. Jag vågar påslå alt man lätt kan hittafiagranta fall, där skogsbruket inte har tagit tillräcklig hänsyn lillnaturvårdsintressena. Men jag vill understryka all om misstag har begåtts idetta avseende är det ingalunda en allmän företeelse. Man kan också finnaexempel, där skogsbruk och naturvård mycket väl har kombinerats. Rent generelltvill jag säga att ett rätt skött skogsbruk är en väsentlig del av naturvärden.De senaste årens deball om kalhyggena har också lett till en klart märkbarförändring och etl betydligt större hänsynstagande till naturmiljön vidavverkningar. Denandra ändring av skogsvårdslagen som föresläs är ett tillägg lill paragrafen 8a, som ålägger ägare av skogsmark skyldighet att enligt bestämmelser sommeddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser, att underrättaskogsvårdsslyrelsen om avverkning som skall äga rum pä hans mark. Det ärviktigt atl påpeka all undantag från bestämmelsen kan meddelas. Avsikten medlagen är alt anmälningsskyldigheten i första hand skall gälla kalavverkningaroch inle gallringsavverkningar annat än undantagsvis. Förslaget har tvä syften:dels att få en kontroll pä kalavverkningen från naturvårdssynpunkt, dels atlkomma till rätta med dåliga ålerväxtåtgärder. i påstod i sitt anförande att departementet saknar den praktiskainsynen. Han hade förståelse för della och menade att man skulle ta det som ettskäl för att invänta skogsutredning. Ändringari naturvärdslagen och skogsvärdslagen, m. m. Ändringar i naturvärdslagen och skogsvärdslagen, m. m. Jag tror inte det ärlämpligt. Jag är nämligen övertygad om atl vad jag nu kommer att redovisa harman kännedom om inom departementet. Låt mig därför något belysa nödvändighetenav en anmälningsskyldighet främst ur återväxtsynpunkt. Hyggensålder och plantskogarnas kvalitet registreras vid riksskogs-taxeringen. Avdessa registreringar framgår exempelvis följande: I och utomKopparbergs län tillhör av skogsmarken privata skogsägare. I detta områdebildas av kalmarken av hyggen mindre än . 48 procenl avkalmarksarealen är . Av denna areal bildas av hyggenmindre än . I de sydligaste landskapen är motsvarande tal 86 procenl. Låtmig ytterligare tillägga att en inventering som gjorts 1974 av planteringarutförda visar alt del på 20-30 procenl av hyggena i och 50procent av hyggena i norra inte finns någon nöjaktig återväxl enligtskogsvärdslagens krav. Det är, i , fakta som redanföreligger. - Här behöver man inte avvakta någon ytterligare utredning, utandet krävs omedelbara åtgärder. Merpartenav kalmarken i landet bör föryngras genom plantering, vilket innebär atttillfredsställande föryngring bör kunna finnas inom 5 är. Enligtredovisningarna är så inte fallet. De dåliga föryngringsresultaien är särskiltmarkanta på privat mark, där merparten av kalmarken bildas av hyggen mindre än5 hektar. Därför behöver skogsvärdsslyrelsernas åler-växlkontroller skärpas pådessa marker, särskilt när det gäller de mindre hyggena. I skogsvårdslagenstadgas att ej utvecklingsbar skog inte på någon fastighet får avverkas så alldet uppkommer slörre rubbningar i avkastningens jämnhet. De senaste årens storaefterfrågan på virke har i många fall inneburit au stora delar avskogsfastigheier eller hela fastigheter har slulavverkats på en gång.Skogsvårdsslyrelserna har i de fiesta fall ställts inför fullbordat faktum ochinte kunnat ingripa. För att skogsvårdsstyrelserna skall kunna tillämpa denämnda bestämmelserna bör de få ell medel som möjliggör delta. Förhandsanmälanom avverkning är ell sådant medel. Föratt skogsvårdsslyrelserna vidare skall få möjlighet att ge råd och anvisningarom främst föryngringsmetoder fordras att de får kontakt med skogsägaren redanföre avverkning. På så sätt kan onödiga fröträdsställ-ningar och felaktigautglesningar eller genomhuggningar av skog undvikas. Samtligaskogsvårdsstyrelser har yttrat sig över arbetsgruppens förslag lill anmälningsplikt.Av dessa avsiyrker endast en förslaget helt. Om jag fattade rätthävdade han atl skogsvårdsslyrelserna gick emot förslaget omanmälningsskyldighet, men så är inte fattet. Det är endast en avskogsvårdsstyrelserna som har avstyrkt det. Två styrelser förordarefterhandsanmälan. Övriga 21 styrelser tillstyrker förslagel. Styrelsernaanger som skäl för sin tillstyrkan att anmälningarna kommer att ge möjlighettill bättre tillämpning av 7 § skogsvårdslagen, bättre rådgivning i återväxtfrågor,bättre ålerväxtresultal och bättre planering av planlproduktionen. Flerastyrelser lägger ned avsevärt arbete på uppsökning ochregistrering av hyggen. Genom anmälningsförfarandet kan rådgivnings- ochkontrollverksamheten planeras bättre och befintliga resurser därmed utnyttjaspä bättre sätt. Om ytterligare resurser skulle visa sig behövas kan frågananmälas av skogsvårdsslyrelserna och prövas i särskild ordning. Ietl annat avseende är det viktigt att anmälningsskyldigheten kan utsträckaslängre än till skyldighet att anmäla kalavverkningar. Skogsvårdsstyrelserna ide nordligaste länen har i remissvaren till kalhygges-gruppens rapport framförtönskemål om anmälningsplikt beträffande avverkningar som ligger i desvårföryngrade områdena i fjällnära områden i anslutning till barrskogsgränsen.Anledningen är enkel och lättförklarlig. I dessa områden är det viktigt allrätt avverkningsmetod kommer lill användning om man skall kunna trygga entillfredsställande återväxl. En felaktig avverkning i dessa områden kanomintetgöra återväxtmöj-ligheterna för mycket lång lid framåt. Settmot delta faktum är det helt naturligt att skogsvårdsstyrelserna gesmöjligheter att komma in med sin rådgivande verksamhet till markägarna innanavverkningarna vidtas. Menäven ur naturvårdssynpunkl är del angeläget att samhället får enkontrollmöjlighet innan hyggen över huvud lagel las upp. Avsikten är inte allförhindra kalhyggen, utan att lindra verkningarna därav, så att de inle utgörell alltför störande inslag i landskapsbilden. Ur landskapsvårdssynpunkt gårdet myckel väl all med små och enkla medel förhindra verkningarna atl blialltför allvarliga. Man kan t. ex. undvika alt lägga hyggena kant i kant, man kanlämna skyddande irädridåer eller anpassa hyggena till terrängen. I andra fallkan del vara möjligt att undvika hyggen genom atl i känsliga lägen använda sigav självföryngring. Genomatt markägaren blir skyldig att anmäla innan avverkningen skall ulföras, gesmyndigheterna möjligheter till samråd om avverkningsmetod och utförande. Genomatt länsstyrelserna kan till skogsvårdsslyrelserna anmäla vilka områden som deur naturvårdssynpunkl är intresserade av att samråda om före avverkningarna,kan man undvika atl områden, som eljest skulle bli naturvårdsområden, blironödigt stora och onödigt många till antalet. Delmåste ur skogsbrukets synpunkt vara mindre störande med en sådananmälningsskyldighet än all områden utses lill naturvärdsområden med samrädsskyldighei. Deborgerliga ledamöterna i ulskoltet har reserverat sig mot den anmälningsskyldighetsom föreslås i propositionen och yrkar avslag på införande av 8 §skogsvårdslagen. Det är ett mycket märkligt ställningslagande från utskottetscenterpartister och folkpartister, sett emot vad de själva sagl i sinamoiioner. Jag ber atl få ciiera ett stycke av vad som sägs i motionen 2008 avherr. "Nugällande lagar är inte i alla avseenden tillräckliga för att ge elltillfredsställande naturskydd. Vi vill erinra om att utvecklingen inom vissadelar av skogsbruket vållar särskilda problem för landskapsvården. Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. Ändringari naturvårdslagen och skogsvärdslagen, m. m. Omfattande och storakalhyggen har i vissa områden förstört landskapsbilden. Regler måste skapas såatt kalhuggning och skogsplöjning inte får ske i sådan omfattning atl denekologiska balansen och landskapet skadas." Jagber all få inslämma med motionärerna i detta avseende. Det är ett brauttalande. Förall inte vara orättvis mot skall jag be all fä citera etl stycke urmoiionen 2011 av herrar och ; "Idebatten om skogsbruket har stor uppmärksamhet ägnats åt problemen medkalhyggen. Denna form av skogsbruk torde inte kunna undvaras. Del finns dockanledning all - som föreslås i proposilionen -kringgärda denna verksamhet medregler som begränsar nackdelarna frän naturvärds- och friluftssynpunkt. Iproposilionen sägs ingenting om begränsning av kalhyggenas sioriek. Riksdagenbör understryka alt vid prövning av anmälningar om avverkning möjligheterna allbegränsa hyggenas storlek bör tillvaratas. Denanmälningsplikt beträffande avverkningar som föresläs i propositionenmotiveras huvudsakligen med behovet av effektivare skogsvårdande åtgärderefter avverkningen, av planering för sysselsättning samt av naturvårdsskäl. Videlar lill fullo den uppfatining som framförs i proposilionen om viklenhärav." Detär också ell uttalande som jag kan instämma i. Sett mot dessa uttalanden är detuppseendeväckande med det ställningstagande som de båda partiernasutskoltsledamöter gjort vid utskottsbehandlingen. Centerpartietefteriyser i sin motion åtgärder för att begränsa verkningarna av kalhyggen.Men inte ens de måttfulla åtgärder som jordbruksministern föreslår ipropositionen orkar man med att falla beslut om. I och för sig är det inteförvånande. Vi känner sedan gammalt partiets ovilja mot beslut som eventuelltkan inskränka på markägarnas rättigheter. Ändåmärkligare är ställningstagande i denna fråga. Man efterlyserockså åtgärder för alt begränsa verkningarna av kalhyggen. Man säger t. o. m.alt man instämmer till fullo i uttalandet om vikten av au anmälningspliktinförs. Sedan yrkar man avslag på propositionen i denna del. Visserligenhar i sin moiion sagt all anmälningsskyldighet skall föreliggaefter avverkningen, men därifrån och lill att yrka avslag på förslagel omanmälningsplikt är steget långt. Konsekvensen mellan ord och handling är förmig obefintlig. Förövrigt börjar inkonsekvensen redan i motionen. Bland skälen föranmälningsplikten framhåller departementschefen nalurvårdsskäl. Motionärernasäger; "Vi delar lill fullo den uppfattning, som framförs ipropositionen." Menom man medger att bl. a. naturvärdsskälen är ett argumenl föranmälningsplikten, hur kan man då bara föreslå att anmälningsplikten skallfullgöras sedan avverkningen är utförd? Då finns del inga som helst möjligheter atl gåin och korrigera om hygget i något avseende är olämpligt av nalurvårdsskäl. Herrlalman, jag nödgas tyvärr konstatera all de vackra ord om viljan till eneffektivare naturvård som förekommer i motionerna bara är en läpparnasbekännelse. I praktisk handling är de båda partierna inle beredda atl gesamhället de medel som behövs för att uppfylla de krav som de själva ställer.Har jag fel i milt påstående har ni i och ännumöjlighet att överbevisa mig. Ta det som en utmaning attbevisa för mig au jag har fel och att jag har riktal orättvisa beskyllningarmot mittenpartierna. i vill understryka nackdelarna med en generell anmälningspliktoch hänvisar till atl önskar få en anmälningsskyldighet när det gällerkänsliga områden som kan utses till naturvärdsområden. Det är inget särskiltgeneröst erbjudande. Beträffande naturvårdsområdena kommer ju ändåsamrädsskyldighei au föreligga. Där är det alltså ganska överfiödigt atl kommamed förslag om anmälningsskyldighet. Den föreligger enligt mitt bedömandeallaredan i förslaget. Ävenom riksdagsledamöterna har bråttom hem lill den långa julledigheten måste jagi milt anförande la med litet historik. Närskogspolitiska utredningen lade sitt betänkande , blåste det upp tillstorm i de borgerliga partierna och den borgerliga pressen, särskilt icenterpartiet. Lät mig för undvikande av missförstånd säga att jag långt ifråntill alla delar instämmer i de förslag som utredningen lade fram. Inte hellerdet mål som utredningen ställde upp för den framlida avverkningsvolymen ärenligl min mening invändningsfritt. Utredningenhade som planeringsmäl för den framtida avverkningsvolymen kommit fram lill 80miljoner skogskubikmeter under 1970-latet och imitten av 1980-talel. Den bor-geriiga pressen angrep utredningen och framtonadeSverige i ord och bilder som ell enda kalhygge. Låt mig citera någrapressuttalanden. Rubrik; "Kalhugget land". I texten återfinner manbl. a. följande uttalande: "Men ännu större är risken alt våra skogarhuggs ned . Att vi bara får kalhyggen." Göteborgspostenden samma är: "Allemansrätten är sä grundad ochupprördheten över den utbredda skövlingen så stor att bådeskrivbordsskogsbrukarna och de statliga och privata storbolagen inte kan väntasig någon förståelse för sina krav på kalhuggningar med eller utan avgiftereller skatter." VästernorriandsAllehanda skriver; "Såviii vi vel finns del ingen möjlighet att avverkaså mycket skog som betänkandet föreslår utan all tillgripa ren skövling medökat antal kalhyggen och en framlida råvarubrist som följd." CenterledarenThorbjörn sade i etl pressmeddelande, som är återgivet i den 19mars; "Förslaget leder till en kortsiktig exploateringspolitik, som haroroande likheter med det gamla baggböleriet vid början av ." Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. Ändringari naturvärdslagen och skogsvårdslagen, m. m. Centerpartietskände riksdagsman sade i ett lal i att förslagetskulle leda lill ökade kalhyggen. Förslaget skulle ha lett titt ökade kathyggen. Men vi hade fåttökade kalhyggen ändå, utan att utredningens förstag genomfördes. Idagsläget har vi kommit upp i avverkningssiffror som ligger på omkring 84miljoner skogskubikmeter. Med den avgång som uppstår pä grund av skog somtorkar, blåser ned eller ruttnar är siffran totalt 88 miljoner skogskubikmeterper år. Dessa siffror skall ställas mot den årliga tillväxten, som tiggermellan - alltså en kraftig ärligöveravverkning i förhållande lill tillväxten. Om någon händelsevis tror allskogsbruket gallrar sig fram till dessa avverkningssiffror tar hon eller hanfel. Det är över huvud laget inte möjligt med den brist på gallringsbar skogsom finns i del här landet. Vihar med andra ord kommit upp till avverkningssiffror som ligger inärheten av de mål skogspolitiska utredningen uppställde för mitten av1980-talet. Goda konjunkturer, god efterfrågan och höga priser har gjort attvinstintresset fört fram till avverkningssiffror som ligger över det målutredningen hade ställl upp för 1970-talet och befinner sig, som jag nämnde, inärheten av de siffror den hade angivit för 1980-talet. Låtmig då fråga: Är det någon skillnad om effekterna av avverkningarna uppkommerpå grund av de styrmedel som utredningen föreslog eller om det ärvinstintresset som åstadkommer dessa höga avverkningssiffror? Det är sammaskogar som avverkas, del är i stort sett samma kathyggen som uppstår. Villnågon av de borgerliga partiernas ledamöter svara mig på frågan: Är de katytorsom uppstår på del här sättet mindre farliga än om de uppkommit med andrastyrmedel bakom? Eftersomavverkningarna nu är uppe i samma siffror som uiredningen ställde som mål,måste centerledaren anse atl nuvarande avverkningsnivå haroroande likheter med "baggböleri". Det skulle vara intressant alt fåen bekräftelse på detta. Jaghar inte gjort denna återblick för att åstadkomma gräl. Jag vill i första handmed siffrorna belysa att riskerna för att vi inte kan bemästra uppkomsten avalltför stora och många kalavverkningar är uppenbara. Vi behöver den kontrollsom jordbruksministern föreslår i proposilionen. Jag är övertygad om att herrWachlmeister i , om han -även om han har brist på tid - handlarenligt de kunskaper han besitter i dessa frågor, kommer att instämma inödvändigheten av de här åtgärderna. Då kanske han också hinner överväga omhan inte skall byta knapp inför voteringen. Jag ber att få yrka bifall till utskoitets hemställan i jordbruksutskottetsbetänkande nr 52. (m) kort genmäle; Sedan jag hört långa anförande förslär jag fullkomligtviklen av slulavverkning. anförde en mängd siffror, som inlesäger ett dugg ulan tvärtom är direkt vilseledande vad beträffarkalmarksarealerna i södra och . Siffrorna är vilseledandedärför att han inle nämnde vad som är bakgrunden till dessa kalmarker, nämligen1967 och svåra stormar, som ingen anmälningsplikt i världen hadekunnat förhindra. Ingen hade heller kunnat hjälpa skogsvårdsstyrelserna atltillhandahålla plantor , eftersom dessa stormar inte kunde förutses. Efterstormarna har det förekommit torka och ökade insektsangrepp genom devirkesmängder som legat i skogarna. Man har inte haft möjlighet alt få plantorfrån skogsvårdsstyrelserna. Granplantor har inle kunnat erhållas ens genom importoch tillgången pä tallplantor har varit obefintlig. Detär mot denna bakgrund hell missvisande alt anföra dessa siffror, om man villklariägga betydelsen av en anmälningsskyldighet. 1 det avseendet sägersiffrorna inte etl dyft. Det finns hela härad som nästan inte har ett trädkvar. Man skall kanske ha sett förödelsen efter dessa stormar för alt riktigtförstå förhållandena. Vidaretalar om läpparnas bekännelse. Ja, det är förfärligt lätt förherr , som inget ansvar har, att säga sådant. Men jag har ägnat störredelen av milt liv åt naturvård och försökt genomföra en sådan i praktisktjordbruk med ansvar för anställda. Men sannerligen om denna verksamhet harunderlättats genom en mängd ryckiga åtgärder från alla håll och kanter. Hurstor naturvårdare man än är, tvingas man som praktisk jordbrukare att vidtaåtgärder som man absolut inte skulle vilja ha. Jag avskyr kalhyggena mentvingas la dem, eftersom jag annars inte kan avverka skogen på etl ekonomisktförsvarligt sätt. Jag tvingas att exploatera grustillgångar osv. Vi måste tänkalitet på vad ekonomin betyder. Ingen människa har mig veterligi kommit pålanken alt förbjuda nedläggandet av masugnar, sä alt vi skall kunna fortsättamed driften av de träkolseldade masugnarna, som är så pittoreska och trevligaför fritidsfolket alt titta pä. Men när del gäller jordbruket passar det. Dåskall man låsa fast verksamheten vid etl visst utvecklingsstadium. Jag är baraglad om vi kunde genomföra del, men det blir en lång omställningsprocedur. Vikan inle göra detta utan vidare. Om man tvingar jordbruket till snabbaomställningar, som medför alltför stora ekonomiska krav på jordbruket, påverkasockså jordbrukarnas åtgärder tyvärr negativt av detta. Dethar påpekats från atl jag lidigare sade atl folkpartietstod bakom reservaiionen 2 angående införande av generellt strandskydd. Jagsade att alla de borgeriiga representanterna i utskottet utom jag stod bakomden reservationen, men det är fel. Inte heller tillhördereservanterna på den punkten. Ändringari naturvårdslagen och skogsvårdslagen, m. m. Ändringar i naturvärdslagen och skogsvårdslagen, m. m. i (c)kort genmäle: Jag försökte redan inledningsvis genom vissa principuttalanden avvärjaen deball som skulle präglas av alt man misstänkliggör varandrasambitioner. Mina förväntningar infriades också mycket elegant . Dethela höll genom anförandena av utskottens talesmän och fram t. o. m. herrTakman. Men när fick ordet grusades min förhoppning. Jag kunde haavstått från atl bemöta hans inlägg, men efter sä pass tydliga provokationer,, kan man inte underlåta att svara. Jagskall ändock försöka undvika att falla för frestelsen alt dra upp en aggressivoch irriterad debatt. Jag tror inle, , alt vi uppnår några somhelst förnuftiga resultat i vad gäller vare sig naturvård, skogspolitik ellernågot annat område genom atl använda aggressiva röstlägen och förfalla tillmisslänkliggöranden av varandras ärliga ambitioner. Jag skall därför försökaundvika atl bemöta på dessa punkter, även om jag medger att delkan vara svårt. Låtmig säga att jag är tacksam mot för att han citerade värdefulladelar av vår partimotion. Jag ville inle vara så pretentiös att jag själv togkammarledamöternas tid i anspråk med en så omfattande redovisning. Men även omjag lackar för citatet, är jag besviken över att inte kunde läsaytterligare ett par rader, när han ändå log god tid på sig. Av raden eftercitatets slut framgick nämligen alt vi hyser ett stort förtroende årsskogsutrednings möjligheter att göra de avvägningar som behövs för att på ettriktigt sätl klara denna problematik. T. o. m. erkänner alt vi ilänga stycken är eniga om hur man därvid skall gå lill väga. Denkritik som förs fram i reservationerna riktar sig inle - del vill jag än engång understryka, om det mot förmodan skulle vara någon mer i kammaren än herrLindberg som inle har uppfatlat detta - mot ambitionen när del gäller naturvård,effektiv skogsproduktion eller god skogsvärd, ulan mot de metoder som ärföreslagna. Vi tillåter oss att inle tro pä anmälningsplikten, i varje fallinte när förslaget hastas fram någon vecka innan bestämmelsen skall träda ikraft. Den är inte tillräckligt förberedd för att kunna fungera. Beträffandemål och medel i skogspolitiken förstår jag mycket väl att vill taupp en debatt med mig, som är ägare lill elva stycken pilträd och ingentingmer, men det har vi inte tid till. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: inledde sitt anförande med att säga, att här skulleföreligga en stor differens mellan ord och handling hos när detgäller skogsvård och naturvård. Sedan citerade han ur utskollsbeiänkandetprecis samma stycke som jag har citerat - och jag