prot · FX0961 · 1974-12-31 00:00:00 — nämnde också att om det var ordet omsorgslagsom utskottet reagerade emot, kunde hon tänka sig någonting annat. Men vad utskottet haft att diskutera och yttra sig över har naturligtvis varit den motion vi har haft att behandla. Fm nämnde att det finns ett behov av fler textadeprogram i TV, och det är vi väl överens om. Låt mig nämna att sedan november1972 finns en arbetsgrupp inom som arbetar med problemen för denpublikgrupp som är döv eUer hörselskadad. Man försöker få fram en teknisklösning som innebär att endast särskilt utrustade mottagare återger texten,medan andra inte gör det. Det skulle innebära att bara den som har behov avtextade program får denna service. Man har för avsikt att starta enförsöksverksamhet . När vi diskuterat denna motion i utskottet har vi aUtsåkommit fram tiU att vi även viU avstyrka den, och jag yrkar bifall tiUutskottets hemstäUan. När det gäUer motion om de färgbUndas problemär det inte alls så att vi har ägnat motionen en förströdd uppmärksamhet.Tvärtom! TiU detta kommer att vi behandlat en liknande motion föregående år, sådet finns inget tvivel om att vi verkligen har satt oss in i de färgblindasproblem. Men jag tycker att de exempel själv tog uppgäller också någonting annat, nämUgen attityden tiU de handikappade. Jag tänkerpå exempel om skolpojken som hade svårt att skUja på olika färger.Utskottet har skrivit att detta i hög grad är ett informationsproblem, precissom när det gäUer de flesta grupper av handikappade. Vi tycker att det ärsjälvklart att man ägnar dessa frågor uppmärksamhet i skolan, Uksom attstatliga och kommunala myndigheter i sin verksamhet beaktar de särskildasvårigheter som kan finnas hos personer som inte har ett normalt färgseende. Jag beratt få yrka bifaU tUl utskottets hemställan. FmMARKLUND (vpk): Fm Skantz' anförande belyser på ett utmärktsätt att vi i utskottet inte har några delade meningar om att det har vidtagitsåtgärder och planeras åtgärder för att förbättra de dövas situation. Att viändå har hamnat i det läget att talar för majoriteten och jag för enreservation har att göra med att man från motionärernas sida vill ha entotalbild av situationen, ett samlat grepp över vilka insatser som ytterligarekan erfordras och en mening om hur de hittiUs vidtagna åtgärderna kansamordnas. En sådan total översyn kan jag inte tänka mig att den berördahandikapporganisationen kan ha någonting emot. Tvärtom, i varje faU så långtjag har kunnat utröna. säger att man i utskottet inte har kunnattillstyrka motionen därför att vi i texten anför att en utredning bör utmynna ien omsorgslag. Men i vårt yrkande begär vi bara en skyndsam utredning ochförslag om åtgärder till stöd för personer med dövhet som handikapp. Det TV-program som jag har hänvisat tiU liksomden kampanj som pågår genom handikapprörelsen Ett samhäUe för alla åskådliggör väldigt bra att de döva själva anser att vissa delar av derassituation inte är tiUräckligt belysta från samhällets sida. Därför bör en sådanutredning vara angelägen. Om den sedan utmynnar i en omsorgslag eller i ettbeslut om samhällets totala ansvar för verksamheten, det kan väl vara mindreviktigt. säger att utskottet har behandlatmin motion mycket seriöst. Jag ifrågasätter det fortfarande efter hennessenaste inlägg. Visserligen är det sant att motionen är densamma som förraåret, men utskottets betänkande är ocksä ungefär detsamma. Man talar där om självklarheter och man hänvisar tillstatens handikappråd, länshandikappråd och kommunala handikappråd och säger attdessa råd skulle vara fora för ett meningsutbyte mellan enskilda människor ochinstitutioner etc. Men, , om det inte förekommer något sådantmeningsutbyte som utskottet åberopar, existerar ju inte längre någrasjälvklarheter i det här faUet. Det är från de utgångspunkterna som jag viUpåstå att utskottet har ägnat frågan förströdd uppmärksamhet. Får jag sedan tiUägga att detta i sig självt inte är enUten fråga. Man säger på sakkunnigt håll att 7 å av den manligabefolkningen i är drabbade av färgblindhet. Det skuUe statistisktinnebära att det i denna kammare finns ett tjugotal marUiga ledamöter som ärfärgblinda. Därför är problemet kanske kanske, säger jag något större änvad socialutskottet har gjort det tiU i sitt betänkande. den 18 aprU 1974 Till skulle jag vilja säga att detär väl inte så märkUgt att utskottet har avgivit nästan samma betänkande i årsom , eftersom motionen är densamma. Vi har från utskottets sida intefunnit någon anledning att ändra uppfattning. Och utskottet har aldrig sagt attdetta är en liten fråga, utan vi är medvetna om frågans vidd. Men när det gäUerde kommunala handikappråden för att nämna dem - så har man ju där en direktanknytning tUl skolan på orten. Då är det väl rätt naturUgt att man där tar uppdessa frågor, i aU synnerhet som det finns representanter från skolstyrelsen idet kommunala rådet på samma sätt som det i sitterföreträdare för med vUken man kan ta upp sådana här frågor tilldiskussion. TUl skulle jag viUa säga att man i naturligtvis är angelägen om att de dövas problem beaktas.Handikapputredningen, som har arbetat och lämnat sex olikabetänkanden, har i sina olika förslag tagit hänsyn tUl alla grupper avhandikappade och givetvis då också de döva. behandlar justnu frågor om hur handikappade lättare skaU kunna ta del av kulturellverksamhet. Det är då naturligt att de dövas problem kommer att ägnas storuppmärksamhet. Vi vet ju att de har stora problem i detta sammanhang. Det ärinte bara textade TV-program utan också en rad andra frågor som kommer attbehandlas. Det är visserUgen riktigt att det inte i motionens klämnämns något om en utredning som skaU resultera i en omsorgslag för de döva, meni den motion som fm talar för framförs krav härpå, och det är en avanledningarna tiU att utskottet inte har ansett sig kunna tUlstyrka motionen. Överiäggningen var härmed slutad. den 18 aprU 1974 Förslag till inkassolag m. m. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 440 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föUande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föUande resultat: Ja - 303Nej - 18 § 15 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 10 medanledning av propositionen 1974:85 angående utgifter på tilläggsstat 111 tillriksstaten för /74 i vad avser utgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde till kulturändamål. Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. § 16Förslag till inkassolag m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 17 med anledning av propositionen 1974:42 med förslag tillinkassolag m. m. jämte motioner. HerrHUGOSSON(s): Dagens riksdagsdebatter har i varje fall iinledningsskedet i stor utsträckning kommit att handla om integritetsfrågorÄven det ärende vi nu har att ta ställning till, förslaget tiU inkassolag,handlar om ett utökat skydd för människors personUga integritet. Inkassolagen kan sägas utgöra det tredje ledet i en serieriksdagsbeslut som har fattats för att stärka skyddet för denpersonliga integriteten. Det första viktiga ledet var datalagen, som riksdagenfattade beslut om förra året och som vi också har diskuterat här . Detandra ledet var förslaget till kreditupplysningslag, som hartagit ställning tiU. följer alltså det tredje ledet, nämUgen ett förslag tiUinkassolag. Alla dessa lagar kommer att träda i kraft den I juU innevarande årMan kan alltså säga att det har skapats ett väsentligtstärkt skydd för den personliga integriteten. Jag tänker inte gå in på några detaljer iförslaget till inkassolag, utan vill bara konstatera att det tiU nästan 100procent bygger på det förslag som vi utarbetade i kreditupplysningsutredningen.Den enda ändring som utskottet har gjort i förhållande tUl propositionen gäUertidpunkten för lagens ikraftträdande. I kreditupplysningsutredningen strävadevi efter att alla de tre lagarna - datalagen, kreditupplysningslagen ochinkassolagen skuUe träda i kraft den 1 juU , medan det i propositionenföreslogs att inkassolagen skulle träda i kraft först . Härhar utskottet tUl viss del ändrat propositionens förslag, bl. a. på basis av enmotion som jag och fört fram. Den ändringen innebär attinkassolagen tiU stor del träder i kraft innevarande år. Däremot har varken utskottet eUer vi motionärer ansett detmöjUgt att låta den del av lagen som handlar om tiUståndsgivningen träda ikraft förrän . Det skulle inte ha varit möjligt fördatainspektionen, som blir tUlsynsmyndighet även på inkassosidan, att som är kvar fram tUl klara tillståndsärendena. Det är emellertid värdefuUt att huvuddelen av lagen träderi kraft och att inkassoföretagen blir skyldiga att redan från halvårsskiftetfölja de regler om god inkassosed som lagen drar upp riktlinjerna för. Detfinns nämligen fortfarande ett antal mindre nogräknade inkassoföretag somanvänder minst sagt stötande inkassometoder. Min förhoppning är att man skaUkomma tiU rätta med dessa mycket stötande inkassometoder i och med att den nyalagen träder i kraft. Datainspektionen bUr alltså tUlsynsmyndighet, och den fårfrän tre lagar att vara tiUsynsmyndighet och övervakningsmyndighetför, nämligen datalagen, kreditupplysningslagen och som sagt inkassolagen.Det kommer givetvis att innebära en stor arbetsbelastning för inspektionen,inte minst i initialskedet, då man fömtom övervakning och tillsyn även skallhandlägga tUlståndsärenden. Utskottet har i sin skrivning pekat på detta, ochjag viU gärna citera utskottet på denna punkt: "Utskottet är medvetet om att den sålunda föreslagnaändringen av tidpunkten för ikraftträdandet av viktiga delar av inkassolagentorde medföra krav på ökade insatser från datainspektionens sida. Utskottetutgår från att Kungl. Maj:t om så erfordras kommer att i möjlig mån sökamedverka tiU att datainspektionen inte av bristande personella resurser hindrasatt fullgöra sin nya tUlsynsfunktion på ett tiUfredsstäUande sätt." Jag viU starkt understryka denna del avutskottets skrivning. Det är nödvändigt att datainspektionen mycket snabbt fårerforderliga personeUa resurser, så att man från början kan tillse att de nyalagar som vi nu har beslutat om, respektive skaU besluta om, verkligen kommeratt fungera från tidpunkten för ikraftträdandet. Eftersom statsrådet här i kammaren vUl jag framhåUa att det är nödvändigt attdatainspektionen redan under innevarande budgetår får den förstärkning somerfordras för att man skall kunna fullgöra de skyldigheter som följer med detbeslut som vi kommer att fatta om en lag förinkassoverksamhet. Jag har inget annat yrkande än om bifaU tUlutskottets hemstäUan. den 18 aprU 1974 Förslag till inkassolag m. m. Branschutredning för byggnads- och anläggningsbranschen HerrPETTERSSON i (s): Utskottet har i sak ingen annan uppfattning änherr , även om jag vUl understryka att det innebär något Utet av ettvågspel av att satsa på ett ikraftträdande av tiUsynsdelen avinkassolagen Beslutet betyder ju för datainspektionensdel att man ytterUgare späder på den anspäntung som det irmebär att fullt utbörja tiUämpa såväl datalagen som kreditupplysningslagen . Å andra sidan och det har varit det avgörande harnaturligtvis utskottet haft förståelse för det akuta saneringsbehov som fortfarandeexisterar inom inkassobranschen, även om det successivt har blivit bättre underden tid som kreditupplysningsutredningen varit sysselsatt med att utarbetaförslag tUl kreditupplysningslag och inkassolag. Tidigareläggningen av lagens ikraftträdande ställersjälvfallet krav, som har påpekat, på att datainspektionen snabbttUlförs personeUa resurser för att klara av det hela. Utskottet har också varitmedvetet om detta och har skrivit om det i sitt betänkande, vilket även herrHugosson har citerat. Detta uttalande från utskottet bör vara en god grund attstå på för datainspektionen när den nu skall bege sig över till Kungl. Maj:tskansli och be om ekonomiska resurser för att kunna fuUfölja riksdagsbeslutet idetta avseende. Jag ber, herr talman, att få yrka bifaU tUlnäringsutskottets hemställan i betänkandet nr 17. Överläggningen var härmed slutad. § 17 Branschutredning för byggnads-ochanläggningsbranschen Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 18 i anledning av motion om en branschutredning för byggnads- ochanläggningsbranschen. i (s): I motionen 539 har jag tillsammans med någrakamrater hemstäUt att skulle besluta uppdra åt Kungl. Maj :t attgenom industriverkets försorg företa en branschutredrung för byggnads- ochanläggningsindustrin. Det är onekUgen pä det sättet att denna bransch harbetydande problem att brottas med. Byggnadsindustrin är som bekant en nyckelindustri,och den drabbas ganska hårt vid de svängningar i konjimkturer-na somförekommer. Det sker också en ständig strukturrationalisering. Även en delandra faktorer har medfört och medför att stora problem uppstår inte minst förde små och medelstora företagen inom branschen. Jag tror därför att det skullevara av stort värde för dessa företagare om en sådan utredning kunde verkstäUasoch problemen därigenom kunde klarläggas. Vid sinbehandUng av motionen har utskottet funnit att en sådan utredningsom åsyftas i motionen skuUe vara av stort intresse och betydelse förutvecklingen inom branschen. Utskottet erinrar om att industridepartementetförra året tUlsatte ett branschråd för byggsektorn med uppgift att bl. a. följautvecklingen och ta lämpUga initiativ i här berörda frågor. Utskottetförutsätter att branschrådet kommer att aktivt verka för att så sker, och medanledning härav har utskottet inte funnit att någon åtgärd från sidaär erforderlig. Trots att utskottet sålunda avstyrkt motionen är dessskrivning så positiv att jag inte har anledning att stäUa något annat yrkandeän om bifall tiU utskottets hemstäUan. Branschu t redning för byggnads- och anläggningsbranschen Utskottet är ju överens med iÄngelholm om att en sådan branschutredning för byggnads- ochanläggningsbranschen som begärs i motionen 539 är av stort värde förutveckUngen inom branschen. Som sade tiUsatte också chefen förindustridepartementet 1973 ett centralt branschråd för byggnadsverksamheten. Irådet ingår i första hand företrädare för de organisationer och departement somnärmast är berörda av byggnadsverksamheten. Riktlinjerna för rådets verksamhetgår ut på att rådet skall följa utvecklingen inom byggsektorn och bedöma denframtida utvecky Ungen. Rådet skall också ta initiativ tiU och samordna olikautredningsarbeten gällande byggbranschen. Jag vill vidare erinra om det nya verket, alltså statensindustriverk, som har den väsentliga uppgiften att svara för branschinriktadutredningsverksamhet. Därigenom skapas ju ytterligare förutsättningar för enkontinuerUg sådan verksamhet inom oUka industribranscher Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t gör den begärdabranschutredningen genom industriverket med den prioritering frågan kan få isitt större sammanhang. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifaU tUlnäringsutskottets hemställan i betänkandet nr 18. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. På förslag av herr förste vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av på föredragningslistanåterstående ärenden till . § 18 Interpellation nr 72 om åtgärder mot svenskainvesteringar i genom utländskt företag Ordetlämnades på begäran tiU HerrGRANSTEDT (c), som yttrade: Enligt svensk lag ärinvesteringar i förbjudna. Inget hindrar däremot att svenska företag indirekt har betydande Nr 61------------- intressen i landet. Detta kanmöjliggöras genom att ett svenskt företag är Torsdaeen den- delägare i ett företag i annat landsom saknar motsvarighet till den 18 aprU 1974--- svenska lagstiftningen beträffandeRhodesia, och att detta utländska -------------------- företag i sin tur har dotterbolag i . Denna möjlighet har särskilt uppmärksammatsgenom en artikel i (c) som behandlar Svenska tändsticks-aktiebolagetsinternationella engagemang. Det visar sig där att STAB har ett dominerandeminoritetsintresse i , som i sin tur har ettdotterbolag i . Uppgifterna kan verifieras i STAB:s och BMC:sårsberättelser STAB:s indirekta engagemang i är helt legalt, ochdet kan säkert inte heller hävdas att företaget avsiktligt kringgått svensklagstiftning. Sakförhållandet riktar dock uppmärksamheten på den möjlighet somfaktiskt finns för svenska företag att via utländska företag företa ochbibehålla investeringar i . Det finns således ingen möjlighet enligtsvensk lag att förhindra svenska företag att investera i utländskt företag medbetydande intressen i eller ta emot avkastning som helt eller delvishärrör sig från sådana intressen. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att tiU herr handelsministern få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder som förhindrareUer försvårar för svenska företag att via ett utländskt företag genomföraeller upprätthålla investeringar i ? Denna anhållan bordlades. § 19 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts propositionnr 118 med förslag till lag om extra studiemedel för . § 20 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 1768 av m. fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1974:40 angående vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. Nr 1770 av avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1974:79 med förslag till lag om ändring i lagen (1971:52) omskatterätt och länsrätt, m. m. Nr 1771 av fru yo/ia«MO« i Nr 1772 av herr iSr-öwöe/- i Nr 1773 av herrar och avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:86 angående skyldighet att användabUbälte Nr 1774 av iRöstånga avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:109 om denframtida organisationen av växtskyddsverksamheten 90 §21Meddelande ang. enkla frågor Nr 61 den Meddelades attföUande enkla frågor denna dag framställts, nämligen ,r, -i 10-74 Nr 153 i (s) tUl herrförsvarsministern om en översyn av den militära utbildningen i vad avsertillfångatagning: Har försvarsministern uppmärksammat de former för militärutbildning som angetts som slutfasen i en militärövning för plutonofficerareoch avser statsrådet vidta åtgärder i syfte att få till stånd en översyn av demoment i utbildningen som avser träning vid tillfångatagning? Nr 154 () till fru statsrådetHjelm-Wallén om bättre skolundervisning rörande kooperationen och andrafolkrörelser: Vilkaåtgärder anser statsrådet är lämpliga att vidta för att förbättra och gymnasieskolans undervisning om kooperationen Nr 155 (vpk) till herr socialministernangående utbyggnaden av den kommianala barntUlsynen: Anser statsrådet det anmärkningsvärt ringa utnyttiandet avde förstärkta möjligheter till utbyggd barntUlsyn, som de för såväl somframdeles förbättrade statsbidragen borde ha medfört, bör föranledautarbetandet av förslag om fastställda normer för sådan utbyggnad i landetskommuner, eller överväger statsrådet annat initiativ i samma syfte? Nr 156 i (c) tUl fru statsrådetHjelm-Wallén om regionalt handikappstöd åt elever i vuxenutbildning och isärskola: beredd förverkliga SÖ:s förslag om att den regionala stödverksamhetenför synhandikappade även skall omfatta elever i vuxenutbUdningoch i särskola? Nr 157 () till herr statsministern angående regeringens befogenhet att bortskänka statentillhöriga kulturföremål m, m.: Var anser statsministern att gränsen går förregeringens befogenhet att, utan hörande, skänka bort statentillhöriga kulturföremål eller annan statlig lösegendom? § 22 Kammaren åtskildes .