prot · FX09125 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag tror inte all del är riktigt -misstron har en mycket större spridning. Del är väl inie heller all undra på,för när man släpper fram represenlanler för publiken i t. ex.TV-debalier, har man tydligen vall dem som redan frän börian är dömda attförlora i diskussionen mol de tuffa gossarna och flickorna i . Radiochefensnärmaste man, , tycks ha uppfattat misstron, när han ullalat att del"inom stora grupper i samhället och finns en stark irritationöver programpolitiken". Omdet är så att kraven på saklighet och opartiskhet ofta åsidosätts, vilket mångaanser sig kunna konstalera, så innebär della alt många lyssnare eller tittareutsätts för en ensidig påverkan, vilket är lill skada för demokralin. Ulskottelanser atl 19 ! ; i avialel är avsedd all lillämpas bara i exirema silualioner,och en sådan föreligger inie enligt ulskotlels mening. Ulskollet inlär därsamma ståndpunkl som när moderata samlingspartiet också fördefram kravet på en undersökning av hur efterlever avtalet. Vadmenar ulskollet med exirema situa- Och skall detomdömet hänföras till elt särskilt program eller skall hela programutbudet gå ien enda riktning innan situationen blir lillräckligl extrem? Denenskilda medborgaren grips läll av en känsla av maktlöshet när hans protesterviftas bort. Del är heller knappast möjligt för en enskild person all utföra engrundlig och systematisk granskning av programutbudet. Moderatasamlingspartiet tillsatte förra årel en arbeisgrupp med uppdrag atl göra ensystematisk granskning, med nödvändighet begränsad lill vissa programserier somföljdes . Man valde de samhällsinformerande ochsamhällsdeballerande programmen, dels därför alt kritiken varit härd mol dessaprogram, dels därför all de har en stor betydelse för opinionsbildningen.Vidare följde man vissa ungdomsprogram i P 3. Arbetsgruppen använde sammakriterier som professor . Gruppen fann bl. "TidsspegelnP 1: Av de program som bevakades bröt hälften, enligt gruppens uppfattning, molobjekliviielskrilerierna. UngdomsradionP 3: Över hälften av ungdomsradions program bryier motobjekliviielskrilerierna." Gruppen säger här: "Beslämmelserna hargenomgående nonchalerals, vilkel måsle ses som myckel allvarligi med lanke påall sändningarna riklar sig till en ungdomlig publik som inte har de vuxnasförmåga lill självständig prövning." Vidare fann gruppen: "Världeni fokus : Programserien står enligt gruppens uppfattning i överensstämmelsemed gällande bestämmelser." Vadkan man då göra för atl motverka denna bristande balans i programutbudet?Moderata samlingspartiet vill atl en oberoende utredning skall få i uppdrag atlutreda huruvida brutit mot avtalet mellan slalen och SverigesRadio. Vi finner en sådan uiredning desto mer nödvändig som en ny avtalsperiodskall böria 1977. Radionämndsulredningensägs snart skola framlägga sina överväganden. Jag vet inte om man vågar hoppasall nämnden i fortsättningen skall få möjligheter till den systematiskaprövning av programutbudet som vi från vårt håll har krävt. HerrSundman har något talat om vår reservation. Han har lämnat vissa uppgifter omde program som följts. Antalet anmälningsärenden uppgick lill 344. Tioprogram har fällts och 35 kritiserats. har ökat sin granskningoch har följt vissa serier. som framhåller att det ärmyckel svårt all genomföra en sådan granskning som moderaia samlingsparliei harkrävi, lalar han alliså om en ökad granskning. Jag yrkar bifall till reservationen I av i Agnas och fruMogård. Rundradio- och andra massmediefrågor Rundradio- och andra massmedie-.frågor i Skärstad(c): Varie år har vi i en debatt om radio- och TV-verksamheten.Varför har vi det? Jo, på grund av den siarka kritik som riktals mol fieramyckel undermåliga program och pä grund av de många önskemålen frånlicensbelalarna, framförda bl. a. av de valda ombuden i . Närdel i debatten anförs all vi riksdagsmän inte kan påverka programmen, är deltapåstående riktigt i och för sig. Men utbildningsministern samlar väl uppkritiken och önskemålen och tar nästa gång avtal skall träffas med SverigesRadio hänsyn till vad har sagt. Många svenska medborgare anser altvår nuvarande utbildningsminister i mänga frågor haren annan ideologiskuppfattning än sina föregångare i ämbetet. Därför ställer man storaförväntningar på honom. Kritikenmol en del program är berättigad. Det måste väl finnas en anständighelsgränsnedåt, som inte bör och inte får underskridas. Mänga av programmen och depersoner som medverkar i dem skulle aldrig saknas av någon bland TV-publikenom programmen försvann. Men mänga skulle bli tacksamma om dessa program intesändes. Jagvill göra en refiexion. Del måsle inte nödvändigtvis finnas ell, två eller treruttna äpplen i en låda frukt som man köper. Det är inte nödvändigt att iTV-programmen ha destruktiva eller karaktärsupplösande inslag. Sådant baraupprör och sårar licensbelalarna. Massmedia har slor spridning och stark genomslagskraft i vårt land ochligger långt framme i fråga om informations- och nyhetsutbud. sagt variemedborgare har möjlighet alt ta del av della utbud via radio och TV. Enligl minmening är del därför nödvändigt alt så långt möjligt verka för endecentraliserad opinionsspridning och åsiktsbildning, som bör stå fri fränkommersiella iniressen och siarka gruppers ensidiga inflytande. 1min moiion 725 harjag begärt en särskild uiredning med företrädare för bl. a.folkrörelserna och intresseorganisationerna, massmedierna och näringslivet samlparlamentariker för en översy nav de framlida infiytande-ochorganisationsformerna för radio- och TV-verksamheten. Folkrörelserna har såvälnu som före etermediernas genombron slor belydelse för informalions- ochkunskapsförmedlingen. Efler den s. k. kanalklyvningen har tyvärr de friaorganisationerna, folkrörelserna, alltmer ställts åt sidan i fråga om direklinflytande och medverkan i etermedia. Nyhets-och annan programkonkurrens harkommit alt dominera TV på bekoslnad av folkrörelsernas inflytande. Våra friaorganisationer har ell rikl och brett register i sitt arbete för att främjabildningen och informationen bland medborgarna. Den överväldigande delen avsvenska folkel är i en eller annan form engagerad i organisatoriskt arbeie.Mänga av våra ideella, religiösa och idrottsligt verksamma organisationer samtbildningsförbunden kan redovisa höga medlemssiffror. Enav orsakerna lill del missnöje som mer eller mindre gör sig gällande ärall många känner sig missgynnade. de underhållande ochkulturella inslagen. Där upplever mänga alt de har föga atl hämta. De som bäransvaret för programverksamhelen måsle visa siörre hänsyn än hiliills. När jaghar föreslagil all folkrörelserna skall få vara med och ulforma verksamheien,är del ell myckel berätligai krav. Del skulle innebära all flera kände sighemma med programmen. För hem och familj skulle programmen bli en positivtillgång, inte som ofta nu ell irritationsmoment. Lålmig sedan säga något om de religiösa programmen i TV. Därmed har jag inte glömtde andra ideella organisationerna, t. ex. bildningsförbunden. Vilkamöjligheter är inte här outnyttjade! Kyrkan och frikyrkorna representerarmajoriteten av svenska folkel. Det är därför ett berättigat krav alt de får sindel av programutbudet. kan då antingen göra egna program ellervälja ur den rika flora som flnns i den kyrkliga och frikyrkligaverksamheien. Jag tänker också på gudstjänster i olika stilarter. Del ärvikligl atl vi även i TV-rutan får del av dessa. Men det är också vikligl altinte glömma bort de gudstjänster som samlar den stora publiken. En gudstjänstvarie vecka är elt rimligt krav, inte minst med lanke på gamla, sjuka ochhandikappade som inte kan besöka gudsriänsllokaler. Här kan också nämnas allade som vill vara anonyma och som av olika skäl inte besöker gudstjänstlokalermen som med tacksamhet skulle hälsa en TV-kyrka i sina hem. Sångprogrammen ärmycket uppskattade, och det finns många sång- och mu-sikkrafier atl använda sigav. Vi noterar med tacksamhet de sångprogram som vi får i TV, men vi önskarmånga fier. Vadvi intensivt väntar på är kristna barn- och ungdomsprogram. Del är här delstora missnöjet finns. Varför sänder inte TV kristna barn-och ungdomsprogram?Vill man inte eller vågar man inte? Kyrka och frikyrka bedriver en myckelomfallande och uppskattad barn- och ungdomsverksamhet. Hur stor del avSveriges barn och ungdom som dellar i sådan verksamhet känner jag inte tillexakt, men det är en stor procent. Jagvill vädja lill att tillmötesgå delta siarka önskemål och sändapositiva barn- och ungdomsprogram. Ja, jag vill påstå att om Radioföljer avtalet kan man inte underlåta all tillmötesgå en sådan allmänt utbreddönskan bland föräldrarna i värt land. Varför får inte kristna värderingar ochinslag prägla barnprogrammen, när man till-låter andra, myckel ivivelaktigavärderingar och inslag all prägla barn-och ungdomsprogram ? Jagskulle vilja fastslå atl spelar en utomordentligt stor roll ivårt samhälle när det gäller utvecklingen på olika säll och alt de som fåransvaret för programverksamhetens utformning mer än tidigare måsle la hänsyntill svenska folkels önskemål. Liksom vi alla måste känna vårt ansvar för deproblem som värt samhälle rymmer, måsle också de som utformarprogramverksamheten känna sitt ansvar, annars kan man riva ner del som positivakrafter har byggt upp och häller på alt bygga upp i vårt samhälle. Demokratinär beroende av all massmedia arbetar i demokratisk anda och riktning. 6 protokoll 1974. Rundradio- och andra massmediefrågor Idet belänkande som vi nu behandlar harjag två motioner som har med skol- ochutbildningsfrågor all göra. Jag är av den uppfattningen att vi kanavhända oss rätt och möjligheter lill tid och plats för skol- ochundervisningsfrågor i TV. Del måsle finnas plats för både information ochundervisning. 1 motionen 723 har jag skrivii följande: "Kännetecknandeför ulvecklingen på skolans område är den ständiga och snabba förändringen. Elever, lärare och föräldrar konfronteras stän digt med nya ulbildningsvägar, nya tillämpningsföreskrifter och nya so ciala silualioner i skolan. De åtgärder som vidtas är i allmänhet nöd vändiga för all skolan skall nå upp lill de angivna målsättningarna och för atl eleverna skall ges möjligheter alt klara det komplicerade samhälle vi lever i. Nya möjligheter till utbildning skapas sländigi inte minsl inom vuxenutbildningen- ." "Jagfinner del angeläget all informationen om vad som händer på skolans område, ochvilka möjligheter som ges, når ul till alla. Försl då kan enjämlikhelssitualion i möjligheter till utbildning nås, och elt positivt ochnära samarbele mellan skola, elever och föräldrar skapas. En sådan bred informationtorde kunna nås, först om TV kontinuerligt och på fast programlid presenterarskolan och utbildningsväsendet." Imotionen 724 har jag tagit upp problemel med mobbningen. Delta är ju ell av deallra största problemen i skolan. Del förundrar oss atl man inte frän skolansoch samhällets sida gör mer för att komma lill rätta med del. Jag har i minkonlakl med ungdomarna mött många som är förtvivlade över vad de måsle upplevai skolan. Om man i TV kunde gå ul med program, där ungdomar och föräldrar tillsammansfick konfronteras med dessa problem skulle det säkert vara myckel posilivt. Delhar under den senasle liden inte minsl i våra tidningar talats omalkoholvanorna. Man har vid undersökningar funnii all i vart iredje program -om jag inte minns fel - förekommer dryckesvaror. Jag undrar om inte det är enfalsk bild av hur det ligger lill i . Med lanke på de stora problem somvi har i vårt samhälle när del gäller alkoholen skulle man - även om nuTV-missbrukar sin ställning genom atl sända sä mycket som har med dryckenskapoch alkohol alt göra - i skolprogram ändå kunna säga någol av sanningen ochhjälpa ungdomarna genom all framhålla all man kan leva lycklig ulan atl användasig av sådana drycker som bara förstör människor. Medden genomslagskrafl som TV har skulle väl upplagda program positivt medverkalill alt lösa de problem som skolan brottas med . Ettsådani förbehåll all utskotten skall ha möjlighet att gå in med information ochdel utskotten i övrigt arbetar med skulle väl inte försämra möjlighelerna lillell nytt avtal. motionerade jag tillsammans med några andraledamöler om atl de döva och hörselskadade skulle slippa betala TV-licens. som behandlade motionen biträdde den. Men har ingenting hänt idel avseendet. Man kan fråga inte minsl utbildningsministern hur länge de dövaoch hörselskadade skall behöva vänta på all del beslutsom fattades blir verkställt. Jag har inget yrkande. Men del är min förhoppning atl de diskussionersom förts i riksdag samt de problem, den kritik och de önskemål som viframför skall samlas upp och all man - när del nya avtalet skall skrivas - tarslor hänsyn därtill. I detta anförande instämde herrar iFalköping, i Heden och Gernandl (samtliga c). I kullurutskollets belänkande nr 20 behandlas elt myckel stort antalmotioner, och del visar vilken belydelse ledamöler tillmäter den härfrågan. Vivel alla atl radio och TV som media har en oerhört stor genomslagskraft, ochdet är därför synnerligen vikligl vad som där framförs. Genom sinmonopolställning har också ell stort ansvar för programutbuden -elt ansvar som jag inte anser har varit riktmärke vid många sändningar. Genomhela sin beskaffenhet berör sändningarna hemmen på ett myckel pälagligl säll.De kommer in i våra vardagsrum, där barn i känslig ålder sitter bänkade ochförväntansfulla. Dethänder även all ett program som anmälts för radionämnden sänds i repris innannämnden givit sitt utlåtande. När så sker lycker jag all hela förfarandet meden sådan besvärsnämnd förefaller mig meningslöst. Radio-och särskill TV-programmen har ju mänga gånger kriliserals - även här i dag.Del har gjorts därför all det finns en bred opinion som varit i konlakl med ossoch framfört sina synpunkter. Man har all ett statligt monopolföretaginte får vara "leksluga" för vissa producenter, som tror alt de ärluffa, frigjorda eller t. o. m. kullurens budbärare genom vissa programulbud.Del är inte bara enskilda som har gjort sig påminda och framfört sin kritik,utan del finns också organisationer som samfälll siäller sig bakom kriliskauppfattningar. Jag läste för sedan följande uttalande av enlärarkongress: "Därsvordomar, tvivelaktigt tal, hyllande av alkoholseden, inslag av pornografi,våld och brott ges fritt spelrum i massmedierna och barn och ungdom sländigiutsätts för påverkan, är del förklarligt alt detta lar sig uttryck i derasbeleende. Svordomarblir allt vanligare, mobbning grasserar och vanligt hänsynslagande ärfrämmande för mänga ungdomar. Uppfattningen om vad som är 'milt och dill'håller på att avtrubbas." Kongressen slutar med atlanföra: "Press, radio och TVlorde ha slor skuld i denna utveckling." Jagsåg en uppgift om all just detta uttalande har tillställts vårul-bildningsminisler. Med det anförda har jag inte sagt all inte jag ocksåanser att många radio- och TV-program är av mycket god kvalitet. Jagvill sluta mitt anförande med att yrka bifall till reservationen 3 vidkulturutskottets betänkande nr 20. Hen i Agnas (m): 1 motionen 111 till årets riksdag harjag tillsammans med riksdagsmänfrån tre partier krävt en allsidig belysning av u-lands-frågorna ietermedierna, och jag tillåter mig atl ta ledamöternas tid i anspråk för altmed några ord erinra om vad som har anförts där. Den direkta anledningen tillmotionen var den första ekumeniska u-lands-veckan, som hölls för ungefär ett årsedan och som var en mycket slor satsning. Vi har redovisal en del uppgifter omdetta i motionen. Man hade verkligen från kristet håll gäll in för all säganågol om u-hjälpen och för all om möjligt skapa den entusiasm som den är värd.Det var en allkristen samling. Men i etermediernas nyhetssändningar,l.ex. dagsnyheierna, förekom inte ett ord därom. Del var ell tillfälle altupplysa om u-hjälpen och också att tillmötesgå kyrkorna som ibland ansett sig styvmoderligtbehandlade. Men på TT var man inte intresserad. Dellagav upphov lill en slorm i lidningarna, där man skrev om den loiala lystnaden iTV om ekumeniska u-veckan. Ärkebiskopen undertecknade tillsammans med andrakristna en protestskrivelse lill , där han meddelade alt hanansåg tystnaden vara upprörande. Del kom visseriigen elt svar från ,som sade att andra nyheter var viktigare. Denna händelse råkade sammanfalla medWaiergaie-skandalen och en del annal. Vihar i molionen pekat pä att faktiskt har två TV-kanaler, somskulle konkurrera med varandra i fråga om nyhetsförmedlingen. 1 praktiken hardet emellertid visat sig atl konkurrensen inte finns eller i myckel slorutsträckning innebär att kanalerna sänder precis samma program, som alltsåupprepas gång på gäng. Man tar då upp nyheter som man finner vikliga medanandra, som stora grupper också anser vikliga, inte alls får plats. Vi har imolionen som diskussionsunderlag tagit upp tanken på en sådan fördelning alldel ena programmet kunde ägna sig åt inrikesnyheler och del andra åtutlandsnyheter. Detta är bara ell diskussionsinlägg. En sådan uppdelning skullekanske på sina häll anses galen men är denna tanke verkligen så felaktig? Vimenar all det måsle ges utrymme för fier typer av nyheter för att radio och TVskall kunna ge en allsidig bild av verkligheten, förmedlad med balans ochobjektivitet. är inte närvarande vid dagens deball om radiofrågor. Man betraktar pådel hållel kanske inie del som behandlas som så slorl och viktigt, menjag hoppas i alla fall all denna meningsyttring når fram. Man bör på vara lyhörd för yttringar frän publiken. Man måste på , som är ett monopol-företag, kanske vara särskill uppmärksam. Del somvi krävt kan genomföras ulan all man behöver bryta det avtal som har att respektera. Delhar under debatten sagls myckel som jag kunnat instämm.a i, men jag vill ändåla upp ell par punkter ytterligare i milt anförande. Jag får oupphöriigen ibrev, i telefon eller i samtal med människor uppmaningar om att iriksdagen säga någonting om del som försiggår i etermedia. Senast denna veckahar jag fått ett brev från , där man skriver att vi sköter ossdåligt som riksdagsmän, eftersom vi inte talar högre i dessa frågor. Men klartär all kristna föreningar, kyrkor och enskilda har vissa bestämda önskemål.Herr i Skärstad har varit inne på en del av dessa önskemål. Jag villerinra om ett par molioner som väcktes vid riksdag. Del första namnetpä den ena var i Gäddvik, som hemställde all måtteuttala att församlingsgudsljänsl skulle sändas varie söndag i TV utan att dettafick inkräkta på dåvarande utbud av program päKdet religiösa området. Den andramolionen, nr 1972, väcktes av , som hemställde au riksdagenskulle uttala sig för alt bland de dagliga TV-programmen skulle inrymmas ellprogram av religiös karaktär. Bakomdessa uppfattningar och krav står en väldig skara av lyssnare och tittare. Nufinns det inga molioner om detta , eftersom man börial förstå all man intekommer någonvart eftersom själv avgör vilka program som skallsändas. Men jag tror att också här borde lyssna. Jag vel all delvid Kyrkobrödernas riks-konvent fanns många motioner på den härpunklen, bl. a. en som gick in på utformningen av de kristna programmen och somockså påpekade sväriandel, som är så vanligt i programmen. 1 stället skulle manalltså vilja ha fler kristna program och, som menade, dagligennågonting frän den religösa sidan i TV. Jagvet inte om någon hqr undersökt och jämfört procentandelen kristna program , när vi har flera radiokanaler och två TV-kanaler, med den lid då det barafanns ett program i radio och en TV-kanal. Jag har en känsla av atl andelenkristna program har minskal. Nuär radioavtalel sådant, sägs det, att vi omöjligen kan blanda oss iprogrampoliliken, men jag lycker ändå alt det är uppseendeväckande atl inte denena parten -alltså vi lyssnare och tittare, dvs. svenska folket, som harrepresenlanler i riksdag - kan få göra påpekanden som uppmärksammasoch leder lill rättelse, när del är så uppenbart att allsidighet inte alltidfinns och all objektivitet lyser med sin frånvaro. Det här är inteett rop på censur men en hälsning lill om besinning. Jag trorall det stora fiertalet människor i lycker alt det är en underligutformning av programverksamheten, även om jag också givetvis håller med om attdel finns många bra program. Jaghar få tillfällen att se TV och höra radio - del är så många andra saker jagprioriterar - men på råkade jag t. ex. se elt TV-programmed en gudstjänst från en kyrka i , som jag upplevde som religöst högtstående och dessutom som konstnärligt framstående. Det var ell oerhört vackertprogram med fin säng och bra bilder. Jag tror all alla som såg del tyckte atldel var ett bra program,. Del finns alltså bra program. Menjag vill säga med anledning av vad sade, atl när vi ireservationen lalar om behovet av en uiredning så är del minsl lika viktigt som detsom framförs i reservation. På det område som fröken taladeom finns det en mängd utredningar. Del håller jag med om. Däremotkan man inte förneka, som vi skriver i reservationen 1, den förtroendeklyftasom har uppstått mellan allmänheten och . Jag tror att del skullegå att kartlägga eventuella missförhållanden, trots alt ansåg altdet kanske skulle vara svårt. Låtmig också anknyta lill vad i Skärstad sade då del gälldesupandet i TV. Vi skall inte behandla enskilda program här, men del har väckisiark upprördhet på många håll all dei förekommer så myckel fiaskor och glas iTV. Supandel och drickandel speglas i så många program, lill synes helt ionödan. Del måsle främsi för barn och unga lillare framstå som om sprit hör lillumgänge, mållider, dagligt liv. Och står det i lidningarna altalkoholkonsumtionen har ökal i landel. 1 en ödesdiger tid och vid ettödesdigert tillfälle ger svensk TV den bilden att vi måsle ha alkohol med. Jagpåstår atl må la sin dryga andel av ansvaret för del försämradelägel på alkoholkonsumtionens område. Jagkan inte avstå från all säga några ord om objekliviielen i ny-helsförmedlingen.I måndags hade jag ell arbeie som gjorde all jag hade radion till hands ochhörde nyheterna gång på gäng - det är mycket sällan jag gör det. Den storanyheten var valutgången i . Gång på gäng samma upprepning av denfruktan man kände för utgången, har vunnit, högern har gäll fram,och så ältade man vissa gruppers fasa för atl valets vinnare skulle visa sigvara reaktionär, konservativ eller vad som helsl annat som inte är önskvärtför vissa grupper. Man hade en känsla av att det hade krupit en grå fruktangenom ra-diohusel i , det kom fram oupphörligen. Men det upprepades åandra sidan inte något om den eventuella våg av glädje som kanske somligapersoner kände i . Numenar inte jag alt värderingar och bedömningar och politiska händelser inomoch utom värt land inte får rum i TV. Men det bör ju vara på andra tider och iandra program än den direkta nyhetsförmedlingen. I dagsnyheierna kan man gesiffror och sakupplysningar och korrekta resultal, men man bör spara översiktoch utvärdering lill andra program. Del kräver faktiskt balansen ochopartiskheten, herr talman! I della anförandeinstämde i (m). Hen (): Jag skall inte initiera någon deball om programpoliliken. Jag vill baraha sagt all det finns åtskilligt som man kan kritisera för närdel gäller programmen. Personligen anser jag att målsättningen för programmenskvalitet borde sällas högre. Menskall vi angripa , så måsie vi naturligtvis göra del på punklerdär förelagd kan angripas. Flera av de senasle lalarna har angripit ,och framför allt TV, för att stimulera supandel, spritkonsumtionen. Del är enallmän regel i , efter vissa anmärkningar från radionämnden förflera år sedan, att i programmen undvika spril över huvud laget. Det förekommernaturligtvis sprit i TV-filmer, pjäser och liknande program. 1 övrigt lyserspriten i slorl sett med sin frånvaro. De förekommer i pjäser och liknande program men undviks iandra sammanhang. Däremotär jag den förste att beklaga atl inte avlal innehåller sammaregler som t. ex. den isländska radions, vars första punkt ålägger företagetatt idka språkvård, del gör man inte pä , och för det kan viangripa , däremot inte för svordomar.